УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №278/2952/22 Головуючий у 1-й інст. Полонець С. М. 
Категорія 39    Доповідач Талько О. Б. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді:        Талько О.Б., 
суддів:                         Коломієць О.С., Шевчук А.М., 
за участю секретаря   Антоневської В.В., 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу № 278/2952/22 за позовом представника ОСОБА_1 - адвоката Хільчевського Сергія Олександровича, до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, за апеляційною скаргою  ОСОБА_2  на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 31 січня 2024 року, постановлену під головуванням судді Семенцової Л.М.,

ВСТАНОВИВ:

       У жовтні 2022 року адвокат Хільчевський С.О., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором позики у розмірі 46004 грн. 10 коп.
       На обгрунтування позову зазначив, що 29 серпня 2020 року ОСОБА_1 надала відповідачеві у позику грошові кошти у розмірі 1000 дол. США на строк до 29 серпня 2021 року. Факт передачі грошових коштів підтверджується змістом розписки.
       Оскільки ОСОБА_2 у встановлений строк не повернув позику, представник ОСОБА_1 зазначив, що станом на момент пред`явлення позову виникла заборгованість за цим договором у розмірі 46004 грн. 10 коп., яка складається із суми боргу, що у гривневому еквіваленті становить 36568 грн. 60 коп., інфляційних нарахувань у сумі 8200 грн. 18 коп., а також 3 % річних у розмірі 1235 грн. 32 коп.
       Враховуючи вищезазначене, просив задовольнити позов.
        ОСОБА_2 не визнав позовні вимоги та стверджував, що не укладав із ОСОБА_1 вказаний договір позики й не брав у неї грошові кошти у розмірі 1000 дол. США. Підпис на розписці, яка була долучена до позовної заяви, виконаний не ним, що беззаперечно буде встановлено висновком відповідної судової експертизи.
       Враховуючи вищезазначене, відповідач подав до суду клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, проведення якої просив доручити судовому експерту Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.
       На вирішення експертизи просив поставити питання: « Чи виконано підпис від імені позичальника в кінці боргової розписки від 29 серпня 2020 року на ім`я позикодавця ОСОБА_1 відповідачем у справі ОСОБА_2 , чи іншою особою?»
       Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 31 січня 2024 року клопотання задоволено.
       Призначено у справі судову почеркознавчу експертизу, виконання якої доручено експерту Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України ( 21021, м. Вінниця, вул. Порика,8).
       На вирішення експертизи поставлено наступні питання:
       Чи виконаний рукописний текст розписки від 29 серпня 2020 року на суму 1000 доларів США ОСОБА_2 , чи іншою особою?
       Чи виконаний підпис на розписці від 29 серпня 2020 року ( після зазначення дати «29.08.2020» та перед словами «Не отдал») на суму 1000 доларів США ОСОБА_2 , чи іншою особою?
       Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків і за дачу завідомо неправдивого висновку згідно зі статтями 384 та 385 КК України.
       Витрати за проведення експертизи покладено на відповідача.
       В ухвалі також зазначено, що експерту надано цивільну справу №278/2952/22, експериментальні зразки почерку та підпису відповідача, а також всі документи, надані учасниками справи та їхніми представниками для проведення експертизи.
       В резолютивній частині ухвали міститься інформація про те, що оригінал розписки наявний в матеріалах справи, на аркуші 152 першого тому справи №278/2952/22.
       В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
       На обгрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що суд безпідставно допустив до участі у справі в якості представника позивачки адвоката Хільчевського С.О., оскільки відсутні документи, які підтверджують повноваження адвоката на представництво інтересів ОСОБА_1 під час розгляду даної справи в суді.
       Також вказує, що, звернувшись до суду з клопотанням про призначення почеркознавчої експертизи, він також просив надати експертній установі документи, на яких міститься його підпис. Однак, це клопотання в жодному судовому засіданні не було розглянуте судом.
       Вказане клопотання та долучені до нього оригінали документів не підшиті до матеріалів справи, про що було ним зазначено 17 січня 2024 року на заяві про ознайомлення з матеріалами справи.
       На його переконання, такі дії свідчать про порушення судом норм процесуального законодавства, адже перед тим, як призначити експертизу, суд повинен повно з`ясувати обставини, що мають значення для справи, в тому числі дослідити наявні у справі докази, які необхідні для проведення експертизи, а також розглянути клопотання сторін про долучення та витребування таких доказів.
       Звертає увагу на ту обставину, що, вирішивши питання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, суд не зупинив провадження у справі.
       Також ОСОБА_2 вказує, що у клопотанні про призначення судової почеркознавчої експертизи він просив поставити на вирішення експертизи лише одне питання, а саме: чи виконаний ним підпис від імені позичальника в кінці боргової розписки від 29 серпня 2020 року, виданої на ім`я позикодавця ОСОБА_1 .?
       Однак, на вирішення експертизи суд поставив ще й питання щодо усього рукописного тексту даної розписки. При цьому, витрати за проведення експертизи поклав лише на нього, що не узгоджується з вимогами ЦПК України.
       Вважає, що суд не навів правового обгрунтування необхідності експертного дослідження усього тексту розписки.
       В резолютивній частині ухвали зазначено, що експерту надано цивільна справа, експериментальні зразки почерку та підпису відповідача, а також інші документи. Проте, експериментальні зразки підпису не були відібрані у встановленому законом порядку й, відповідно, матеріали справи не містять таких зразків. Інші документи, які експерт повинен був досліджувати, не приєднані до матеріалів справи та не підшиті.
       В судовому засіданні позивачка та її представник не визнали доводи, викладені в апеляційній скарзі.
       Дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення осіб, які з`явились в судове засідання, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза) ( частина третя статті 103 ЦПК України).
Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.
Із аналізу вказаних норм вбачається, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.
       Згідно з частиною першою статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
       Порядок збирання матеріалів для проведення експертизи врегульований статтею 107 ЦПК України, а також Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 8 жовтня 1998 року.
       Так, у частині першій статті 107 ЦПК України зазначено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.
       При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів ( частина третя статті 107 ЦПК України).
       Пунктами 3.1 та 3.2 вказаної Інструкції, зокрема, передбачено, що експертиза (дослідження) проводиться після подання органом ( особою), який ( яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції.
       До експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи ( залучення експерта) або інші документи, які відповідно до законодавства є підставою для проведення експертизи (дослідження), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та за клопотанням експерта – матеріали справи ( протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо).
       Основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних, цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань (пункт 1.1 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій).
       У пункті 1.3 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій зазначено, що для проведення досліджень орган (особа), який ( яка) призначив(ла) експертизу ( залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.
       Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи ( літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який ( яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи ( абзац другий пункту 1.3 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій).
       Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган ( особа), який (яка) призначив(ла) експертизу ( залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган ( особа), який (яка) призначив(ла) експертизу ( залучив(ла) експерта), зобов`язаний ( зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи ( абзац перший пункту 1.4 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій).
       Пунктом 1.7 глави 1 розділу І Науково-методичних рекомендацій також передбачено, що експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який ( яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).
       Отже, аналіз наведених положень свідчить про те, що дотримання судом порядку відібрання матеріалів для дослідження та зазначення їх переліку в ухвалі про призначення експертизи, є обов`язковою умовою для проведення експертизи. Дотримання такого порядку у подальшому впливатиме на визнання експертного висновку допустимим доказом.
       Як свідчать матеріали справи, суд розглянув клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи без відібрання експериментальних зразків почерку та підпису відповідача, а також без приєднання до матеріалів справи документів, у яких містяться вільні та умовно-вільні зразки почерку й підпису ОСОБА_2 , перелік яких суд зобов`язаний був зазначити в ухвалі про призначення експертизи.
       Враховуючи вищезазначене, ухвалу слід скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
       
Керуючись ст.ст. 259,268,367,368,374,376,381-384 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_2  задовольнити.
Ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 31 січня 2024 року скасувати та   направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуюча Судді: