ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий суддя у першій інстанції: Мартинюк В.Я.

21 травня 2024 року	Львів	Справа № 380/27690/23 пров. № А/857/7346/24	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

головуючого судді:                                                  Бруновської Н.В.
суддів:                                                                      Запотічного І.І., Шавеля Р.М.
за участю секретаря судового засідання:                    Юник А.А.
апелянта:                                                             ОСОБА_1 
представника відповідача:                                        Гончарова В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року у справі № 380/27690/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача, ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії, -
ВСТАНОВИВ:
23.11.2023р. ОСОБА_1 звернулася з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, у якому просила суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення від 19 жовтня 2023 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 за скаргою;
- зобов`язати повторно розглянути скаргу щодо поведінки адвоката Дмитренка В.П. 
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 26.02.2024р. в позові відмовлено.
Не погоджуючись із даним рішенням, апелянт ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права.
Апелянт просить суд, Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 26.02.2024р. скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.
Апелянт, ОСОБА_1 , в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримала з підстав у ній зазначених, та просила суд, таку задовольнити.
Представник відповідача, Гончаров В.В., в судовому засіданні просив суд, апеляційну скаргу залишити без задоволення,  а рішення суду першої інстанції без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи скарги, законність і обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення виходячи з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що 14.08.2023р. ОСОБА_1 звернулася до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області зі скаргою щодо поведінки адвоката ОСОБА_2 , в якій просила притягнути його до дисциплінарної відповідальності у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
Із змісту скарги видно, що в судовому засіданні 25.10.2021р. (справа №463/503/21, Личаківський районний суд м.Львова) адвокат Галушка В.В., який представляє інтереси ОСОБА_2 , повідомив, що аудіо та відеозапис в приміщенні робочого місця адвоката Дмитренка В.П. здійснюється з 2015 року, про що є відповідні оголошення на дверях та в самому приміщенні. ОСОБА_2 не заперечував цих обставин. 
Крім того, в судовому засіданні 13.12.2021р. під час допиту свідка ОСОБА_3 остання повідомила, що адвокат Дмитренко В.П. зберігає в своєму телефоні фотографію її паспорта зі всіма даними, показував їй цю фотографію, а також розповідав, що позивач є його колишньою клієнткою, яка з ним не розрахувалась. У скарзі ОСОБА_1 вказала, що проводячи аудіо та відеозапис своїх розмов з клієнтами, адвокат порушив правила щодо збереження конфіденційності будь-якого спілкування з клієнтом. Адвокат допустив дії, направлені на розголошення адвокатської таємниці. 
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що саме з цих дат (2021р.) ОСОБА_1 повинна була дізнатися про вчинення адвокатом Дмитренком В.П. дисциплінарного проступку, на який вона покликалася у своїй скарзі, позовній заяві та апеляційній скарзі.
30.08.2023р. листом №1411 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури повідомила Голову кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області, що скарга ОСОБА_1 надійшла 21.08.2023р. Дану скаргу надіслано для розгляду по суті Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури Закарпатської області.
19.10.2023р. Рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області відмовлено в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю відомостей про наявність в його діях ознак дисциплінарного проступку.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, позивач звернулася до суду за захистом свого, як вона вважає порушеного права.
ч.2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
В п.2 ч.1 ст.1 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” видно, що адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги клієнту.
Із змісту ч.1-ч.3 ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність” видно, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом
Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Згідно ч.1, ч.2 ст.34 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
За вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України (ч.1 ст.35 Закону №5076-VI).
Відповідно до ч.2 ст.35, ч.1-ч.2. ст.36 Закону  України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.
Відповідно до абзацу другого цієї норми дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
Згідно ч.1-ч.3 ст.38 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
ч.1 ст.39 Закону  України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Частиною третьою цієї ж норми передбачено, що рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
З метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів розроблене Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, яке затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014р. №120 (з наступними змінами та доповненнями; далі – Положення).
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь (п.7 Положення).
Відповідно до п.12 Положення дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
В п.24 Положення  видно, що голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі).
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи (п.25 Положення).
Як передбачено у п.30 Положення заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Відповідно до п.31 Положення за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку (п.32 Положення).
ч.2 ст.35 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” чітко передбачає, що адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Колегія суддів звертає увагу на те, що ОСОБА_1 звернулася із скаргою щодо поведінки адвоката Дмитренка В.П. до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури лише 14.08.2023р. Однак, повинна була дізнатися про вчинення адвокатом Дмитренком В.П. дисциплінарного проступку, на який вона покликалася у своїй скарзі, позовній заяві та апеляційній скарзі 25.10.2021р., 13.12.2021р.. Оскільки, позивач до скарги долучила електронні носії інформації. ( СD-R) які датовані 25.10.2021р., 13.12.2021р.
Отже,  позивач звернулась з позовом із суттєвим пропуском згаданого річного строку для можливого притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.
Одночасно, колегія суддів звертає увагу апелянта, що ст.36 Закону  України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” передбачає, що скарга щодо поведінки адвоката може подаватися лише за наявності достатніх підстав за наявності чітких відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку згаданого адвоката.
п.7 Положення передбачено, що обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката.
Разом з тим, ОСОБА_1  як ініціатор дисциплінарного провадження  в скарзі від 14.08.2023р., в позовній заяві та відповідно в апеляційній скарзі не зазначила та не надала належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів які підтверджують вчинення адвокатом Дмитренком В.П. дисциплінарного проступку.
При цьому, відомості, про які позивач дізналась зі слів інших людей, не можуть вважатися належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами для притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності в порядку ст.ст.73-76 КАС України.
Крім того, ОСОБА_1  надала кваліфікаційно-дисциплінарній комісії CD-R (компакт-диск)  датований 25.10.2021р. При цьому, відтворити наявну на ньому інформацію не вдалось, що підтверджується актом від 02.10.2023р.
З наявного на іншому наданому позивачем CD-R звукозапис судового засідання від 13.12.2021р. у справі № 463/503/21 видно, що свідок ОСОБА_3 підтверджує факт демонстрації їй адвокатом Дмитренком В.П. лише фотознімка скаржниці з паспорту останньої. При цьому, свідок не може вказати конкретну дату такої події.
Жодних інших доказів кваліфікаційно-дисциплінарній комісії та суду позивач не надала.
Апеляційний суд звертає увагу апелянта на те, що законодавство України зокрема, Закони України «Про захист персональних даних» та «Про інформацію» містить чітке визначення терміну «персональні дані», а Конституційний Суд України, даючи офіційне тлумачення ст. 32 Конституції у своєму рішенні, наводить конкретний перелік інформації, що може складати персональні дані. Водночас законодавством впроваджено дієвий механізм захисту порушених прав у сфері захисту персональних даних. 
При цьому, ОСОБА_1  не  скористалась своїм правом на звернення  до суду з позовом  до адвоката Дмитренка В.П. про визнання протиправними дії щодо розголошення персональних даних, які стали відомі під час надання правової допомоги та рішення суду з цього приводу відсутнє.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що підстави, на які ОСОБА_1 покликається у своїй скарзі від 14.08.2023р. та у позовній заяві, не підтверджені доказами, а тому не є достатніми для ініціювання питання про притягнення адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності. Тому, Кваліфікаційна-дисциплінарна комісія адвокатури Закарпатської області обгрунтовано відмовила позивачу у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката Дмитренка В.П., оскільки на припущеннях ОСОБА_1 не можливо притягнути адвоката до дисциплінарної відповідальності.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову, оскільки суб`єкт владних повноважень в особі Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області діяв в межах повноважень та у спосіб визначений законами та Конституцією України.
Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.
Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, п.29).
Також згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
В ст.242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
ст.316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Із врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують і при ухваленні оскарженого судового рішення порушень норм матеріального та процесуального права ним допущено не було тому, відсутні підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року у справі № 380/27690/23 – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених ч.4 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	Н. В. Бруновська 	
судді	 	І. І. Запотічний 	
 	 	Р. М. Шавель  	
Повне судове рішення складено 31.05.2024р.