УХВАЛА
20 червня 2024 року
м. Київ
справа № 754/1955/22
провадження № 61-5720ск24
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Фаловської І. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості,
ВСТАНОВИВ:
Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» 
(далі - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 6 988,33 грн.
Деснянський районний суд міста Києва рішенням від 16 січня 2024 року позов ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» задовольнив частково.
Стягнув з ОСОБА_2 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» вартість необлікованої електричної енергії у сумі 1 705,69 грн.
Стягнув з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» вартість необлікованої електричної енергії у сумі 
по 2 641,32 грн з кожного.
Вирішив питання про розподіл судових витрат.
У задоволенні решти позовних вимог відмовив.
Не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку.
Київський апеляційний суд ухвалою від 20 березня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва 
від 16 січня 2024 року визнав неподаною та повернув особі, яка її подала, 
на підставі статей 185, 357 ЦПК України.
У квітні 2024 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 
на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 січня 2024 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року.
Верховний Суд ухвалою від 03 травня 2024 року касаційну скаргу залишив без руху та надав строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. Запропонував заявнику уточнити прохальну частину касаційної скарги, зокрема вказати судове (судові) рішення, що оскаржується (оскаржуються), із зазначенням дати, місяця та року ухвалення (постановлення) судового (судових) рішення (рішень), та викласти свої вимоги відповідно до повноважень суду касаційної інстанції, передбачених статтею 409 ЦПК України. Попередив про наслідки невиконання вимог вказаної ухвали.
У травні 2024 року на виконання вимог ухвали суду від 03 травня 2024 року від ОСОБА_1 надійшла заява на усунення недоліків, в якій заявник просить скасувати рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 січня 2024 року і передати справу для розгляду за правилами загального позовного провадження.
Верховний Суд ухвалою від 17 червня 2024 року відмовив у відкритті касаційного провадження у справі за позовом ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 січня 2024 року на підставі пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України.
Щодо змісту касаційної скарги
Відповідно до пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).
Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень 
статті 43 цього Кодексу.
У касаційній скарзі та поданій на виконання ухвали суду касаційної інстанції «заяві» у порушення вимог статті 392 ЦПК України відсутні відомості стосовно відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Отже, заявнику необхідно подати до Верховного Суду уточнену редакцію касаційної скарги, в якій зазначити ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування, а також додати копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.
Разом з тим, в ухвалі від 17 червня 2024 року про відмову у відкритті касаційного провадження у справі за позовом ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 січня 2024 року, Верховний Суд звернув увагу заявника, що він не позбавлений права оскаржити ухвалу Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року про визнання неподаною та повернення його апеляційної скарги відповідно до пункту 3 частини першої статті 389 ЦПК України.
Щодо форми касаційної скарги
Відповідно до пунктів 4, 6 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується; клопотання особи, яка подає скаргу.
Згідно з частиною першою статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право:
1) залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення;
2) скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду;
3) скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд;
4) скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині;
5) скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій у відповідній частині і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині;
6) у передбачених цим Кодексом випадках визнати нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі у відповідній частині;
7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених 
в пунктах 1-6 частини першої цієї статті.
Оскільки вимоги касаційної скарги ОСОБА_1 не узгоджуються з повноваженнями суду касаційної інстанції, тому заявнику необхідно уточнити прохальну частину касаційної скарги щодо ухвали Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року про повернення його апеляційної скарги та викласти свої вимоги відповідно до повноважень суду касаційної інстанції, передбачених статтею 409 ЦПК України.
Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору
У касаційній скарзі ОСОБА_1 порушує клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке буде вирішено після надання заявником нової редакції касаційної скарги з її уточненою прохальною частиною.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків, а саме: 1) надати уточнену редакцію касаційної скарги, в якій зазначити ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування, а також додати копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи; 2) уточнити прохальну частину касаційної скарги щодо ухвали Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року та викласти свої вимоги відповідно до повноважень суду касаційної інстанції, передбачених 
статтею 409 ЦПК України.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, -
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 20 березня 2024 року залишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                               І. М. Фаловська