ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2024 року 
м. Київ

справа № 640/14999/19
касаційне провадження № К/990/4118/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Гончарової І.А., 
суддів - Олендера І.Я., Пасічник С.С.,
розглянувши в попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків
на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 09 лютого 2022 року (головуючий суддя - Пащенко К.С.)
та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року (колегія суддів у складі: головуючий суддя - Епель О.В.; судді: Губська Л.В., Карпушова О.В.)
у справі № 640/14999/19
за позовом Дочірнього підприємства «Тетра Пак»
до Офісу великих платників податків ДПС, Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Головного управління ДПС у м. Києві, Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві
про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, 
У С Т А Н О В И В:
У серпні 2019 року Дочірнє підприємство «Тетра Пак» (далі - ДП «Тетра Пак», позивач, платник, підприємство) звернулося до адміністративного суду з позовом до Офісу великих платників податків ДПС (далі - Офіс ВПП ДПС, відповідач 1), Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - ЦМУ ДПС РВПП, відповідач 2, податковий орган), Головного управління ДПС у м. Києві (далі - ГУ ДПС у м. Києві, відповідач 3), Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві (далі - ГУ ДКС України у м. Києві, відповідач 4), в якому просило:
визнати протиправною бездіяльність відповідача 1 щодо невиконання передбачених законодавством дій, а саме непідготовки та неподання до ГУ ДКС України у м. Києві висновку про повернення надмірно сплаченого до Державного бюджету України податку на прибуток у розмірі 4 277 253,28 грн;
стягнути з Державного бюджету України через ГУ ДКС України у м. Києві на користь ДП «Тетра Пак» суму надмірно сплачених грошових зобов`язань з податку на прибуток у розмірі 4 277 253,28 грн.
Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 09 лютого 2022 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року, позов задоволено. 
Задовольняючи позовні вимоги, судові інстанції виходили з того, що грошові кошти, які обліковуються за платником податку, як переплата з обов`язкових платежів, підлягають поверненню йому за умови подання заяви про повернення коштів на рахунок платника. Наявність у позивача відповідної переплати підтверджується матеріалами справи та не заперечується сторонами. Водночас, законодавством не передбачено такої підстави для відмови у поверненні надміру сплачених сум податкового зобов`язання з податку на прибуток підприємств, як відсутність окремого ресурсу у бюджетному розписі для повернення надміру сплаченого податку, про що зазначив відповідач 1 за результатами розгляду заяв платника.
Не погодившись з рішеннями судів попередніх інстанцій, ЦМУ ДПС РВПП звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, покликаючись на порушення судовими інстанціями норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 09 лютого 2022 року, постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. 
Мотивуючи касаційну скаргу, податковий орган зазначає, що ДП «Тетра Пак» перебуває на стадії ліквідації та питання про повернення йому надміру сплачених коштів доцільно розглянути після завершення відповідної ліквідаційної процедури. Крім того, вказує, що платник вперше звернувся із заявою про повернення надмірно сплачених сум податку до Головного управління ДФС в м. Києві, а не до Офісу ВПП ДПС.
Ухвалою від 27 березня 2023 року Верховний Суд відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою ЦМУ ДПС РВПП.
12 квітня 2023 року від ГУ ДКС України у м. Києві надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому відповідач 4 підтримав доводи та вимоги, викладені ЦМУ ДПС РВПП.
24 квітня 2023 року від позивача надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому він зазначив, що доводи касаційної скарги не спростовують правильність застосування судовими інстанціями норм матеріального та процесуального права.
28 квітня 2023 року від ДП «Тетра Пак» надійшла відповідь на відзив на касаційну скаргу, наданий ГУ ДКС України у м. Києві.
Переглядаючи оскаржувані судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, перевіряючи дотримання судами норм процесуального права під час встановлення фактичних обставин у справі та правильність застосування ними норм матеріального права, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на таке.
Судовий розгляд встановив, що у 2016 році позивачем були подані декларації, у яких задекларований податок на прибуток у таких розмірах:
у І кварталі 2016 року ДП «Тетра Пак» відобразило податок на прибуток у розмірі 1 953 390,00 грн;
у півріччі 2016 року позивач відобразив податок на прибуток у розмірі 5 920 731,00 грн;
у ІІІ кварталі 2016 року підприємство відобразило податок на прибуток у розмірі 5 917 289,00 грн;
у річній декларації з податку на прибуток ДП «Тетра Пак» відобразило податок на прибуток у розмірі 11 766 718,00 грн.
Відповідно до банківських виписок, які долучені до матеріалів справи, позивачем сплачено 708 022,00 грн податку на прибуток за І квартал 2016 року, 5 920 731,00 грн податку на прибуток за ІІ квартал 2016 року, 5 917 289,00 грн податку на прибуток за ІІІ квартал 2016 року та 3 069 506,00 грн податку на прибуток за IV квартал 2016 року.
Всього за 2016 рік сплачено 15 615 548,00 грн податку на прибуток.
Факт сплати податку в усіх кварталах 2016 року підтверджується також платіжними дорученнями від 18 травня 2016 року № 6743, від 18 серпня 2016 року № 6848, від 17 листопада 2016 року № 6945 та від 29 грудня 2016 року № 6989.
За результатами подання річної декларації за 2016 рік зобов`язання з податку на прибуток за 2016 рік склало всього 5 912 182,00 грн (рядок 06 податкової декларації з податку на прибуток за 2016 рік).
Відтак, позивачем сплачено податку на прибуток 15 615 548,00 грн, у той час як фактично підлягало сплаті тільки 5 912 182,00 грн.
Отже, переплата склала 9 703 366,00 грн.
У подальшому вказана переплата була частково використана ДП «Тетра Пак» і загальний підсумок переплати склав 4  277 253,28 грн.
05 жовтня 2018 року підприємство звернулося до ГУ ДФС у м. Києві із заявою № 115 про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань платника з податку на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів, на поточний рахунок платника у банку.
У вказаній заяві платник, посилаючись на пункт 43.4 статті 43 Податкового кодексу України (далі - ПК України), просив повернути наявну в нього переплату з податку на прибуток підприємств у розмірі 4 277 253,28 грн.
18 жовтня 2018 року Головного управління ДФС в м. Києві листом № 83838/10/26-15-12-03-11 повідомило позивача, що згідно з інформаційними ресурсами ДФС України в інтегрованій картці платника за кодом бюджетної класифікації 11020300 (податок на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів) станом на 16 жовтня 2018 року обліковується переплата з податку на прибуток в сумі 4 277 253,28 грн; підприємство у 2016 та 2017 роках перебувало на обліку в Офісі ВПП ДФС; відомості про проведення облікових операцій в інтегрованій картці платника за 2016 - 2017 роки в Головного управління ДФС в м. Києві відсутні. Головне управління ДФС в м. Києві залишило заяву ДП «Тетра Пак Україна» без розгляду.
18 січня 2019 року підприємство звернулося до Офісу ВПП ДФС із заявою № 4 про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань платника з податку на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів, на поточний рахунок платника у банку. У цій заяві, посилаючись на пункт 43.4 статті 43 ПК України, платник просив повернути наявну у нього переплату з податку на прибуток підприємств у розмірі 4 277 253,28 грн.
24 січня 2019 року Офіс ВПП ДФС листом № 3553/10/28-10-42-02-08 повідомив позивача, що на сьогоднішній день проблема переплат з податку на прибуток підприємств не є новою і не відноситься лише до позивача, а стосується широкого кола суб`єктів господарювання; системне невирішення зазначеної проблеми протягом багатьох років призвело до її масштабного збільшення; при цьому, на сьогодні діючим бюджетним розписом не передбачено окремого ресурсу для повернення (перерахування) надміру сплачених сум з податку на прибуток підприємств. Платнику запропоновано розглянути питання щодо можливості подальшого використання переплати для сплати майбутніх податкових зобов`язань з даного виду податку.
21 лютого 2019 року ДП «Тетра Пак» повторно звернулося до Офісу ВПП ДФС із заявою № 7 про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань платника з податку на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів, на поточний рахунок платника у банку. У цій заяві ДП «Тетра Пак», посилаючись на пункт 43.4 статті 43 ПК України, просило повернути наявну у нього переплату з податку на прибуток підприємств у розмірі 4 277 253,28 грн.
22 лютого 2019 року Офіс ВПП ДФС листом № 9379/10/28-10-42-02-08 повідомив ДП «Тетра Пак», що на сьогоднішній день проблема переплат з податку на прибуток підприємств не є новою і не відноситься лише до ДП «Тетра Пак», а стосується широкого кола суб`єктів господарювання; системне невирішення зазначеної проблеми протягом багатьох років призвело до її масштабного збільшення; при цьому, на сьогодні діючим бюджетним розписом не передбачено окремого ресурсу для повернення (перерахування) надміру сплачених сум з податку на прибуток підприємств.
16 травня 2019 року ДП «Тетра Пак» повторно звернулося до Офісу ВПП ДФС із заявою № 12 про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань платника з податку на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів, на поточний рахунок платника у банку. У цій заяві підприємство акцентувало увагу на тому, що згідно з рішенням власника підприємство знаходиться у стадії підготовки до процесу ліквідації, тому не зможе використати наявну переплату в рахунок майбутніх податкових зобов`язань зі сплати податків та/або інших обов`язкових платежів та, посилаючись на пункт 43.4 статті 43 ПК України, просило повернути наявну у нього переплату з податку на прибуток підприємств у розмірі 4 277 253,28 грн.
02 липня 2019 року Офіс ВПП ДФС листом № 32767/10/28-10-42-02-08 повідомив ДП «Тетра Пак», що у зв`язку з розпочатою процедурою ліквідації платника перерахування коштів в сумі 4 277 253,28 грн шляхом повернення на розрахунковий рахунок доцільно розглянути після закінчення ліквідаційних процедур контролюючого органу.
Вважаючи протиправною бездіяльність Офісу ВПП ДФС щодо неподання до ГУ ДКС України у м. Києві висновку про повернення надміру сплаченого до Державного бюджету України податку на прибуток у розмірі 4 277 253,28 грн, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, Верховний Суд зазначає таке. 
Підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України передбачено, що грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Надміру сплачені грошові зобов`язання - суми коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату (підпункт 14.1.115 пункту 14.1 статті 14 ПК України). 
Відповідно до підпункту 17.1.10 пункту 17.1 статті 17 ПК України платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.
Пунктом 43.1 статті 43 ПК України визначено, що помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.
У разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов`язання на поточний рахунок такого платника податків в установі банку або шляхом повернення готівковими коштами за чеком, у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків (пункт 43.2 статті 42 ПК України).
За приписами пункту 43.3 статті 43 ПК України обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.
За унормуванням пункту 43.4 статті 44 ПК України платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунка в банку.
Відповідно до пункту 43.5 статті 43 ПК України контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.
На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету.
Повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків здійснюється з бюджету, у який такі кошти були зараховані (пункт 43.6 статті 43 ПК України).
Частиною другою статті 45 Бюджетного кодексу України передбачено, що казначейство України веде бухгалтерський облік усіх надходжень Державного бюджету України та за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, здійснює повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету, перерахування компенсації частини суми штрафних (фінансових) санкцій покупцям (споживачам) за рахунок сплачених до державного бюджету сум штрафних (фінансових) санкцій, застосованих такими органами за наслідками проведеної перевірки за зверненням або скаргою покупця (споживача) про порушення платником податків установленого порядку проведення розрахункових операцій.
Відповідно до пункту 3 Порядку повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03 вересня 2013 року № 787 (далі - Порядок № 787), повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету платежів у національній валюті здійснюється органами Державної казначейської служби України (далі - органи Казначейства) з відповідних бюджетних рахунків для зарахування надходжень (далі - рахунки за надходженнями), відкритих в органах Казначейства відповідно до законодавства, шляхом оформлення розрахункових документів.
Повернення платежів у національній валюті здійснюється на рахунки одержувачів коштів, відкриті в банках або органах Казначейства, вказані у поданні або заяві платника. Повернення платежів фізичним особам, які не мають рахунків у банках, може здійснюватись шляхом повернення у готівковій формі коштів за чеком органу Казначейства з відповідних рахунків, відкритих у банках на ім`я органу Казначейства, або з відповідних рахунків банку чи підприємства поштового зв`язку, вказаних у поданні або заяві платника (його довіреної особи).
За приписами пункту 5 Порядку № 787 повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів здійснюється за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, а при поверненні судового збору (крім помилково зарахованого) - за ухвалою суду, яка набрала законної сили.
Подання на повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету зборів, платежів та інших доходів бюджетів (крім зборів та платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи Державної фіскальної служби України (далі - органи ДФС)) подається до відповідного органу Казначейства за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
У разі повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету податків, зборів, пені, платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДФС, подання подається до відповідного органу Казначейства за формою згідно з  додатком 1  до Порядку взаємодії територіальних органів Державної фіскальної служби України, місцевих фінансових органів та територіальних органів Державної казначейської служби України у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15 грудня 2015 року № 1146, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31 грудня 2015 року за № 1679/28124.
Відповідно до пункту 5 Порядку взаємодії територіальних органів Державної фіскальної служби України, місцевих фінансових органів та територіальних органів Державної казначейської служби України у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15 грудня 2015 року № 1146 (далі - Порядок № 1146), повернення помилково та/або надмiру сплачених сум грошових зобов`язань та пені у випадках, передбачених законодавством, здiйснюється виключно на пiдставi заяви платника податку (за винятком повернення надмiру утриманих (сплачених) сум податку на доходи фiзичних осiб, якi розраховуються органом ДФС на пiдставi поданої платником податкiв податкової декларацiї за звiтний календарний рiк шляхом проведення перерахунку за загальним рiчним оподатковуваним доходом платника податку), яка може бути подана до територіального органу ДФС за місцем адміністрування (обліку) помилково та/або надмiру сплаченої суми протягом 1095 днiв вiд дня її виникнення.
Пунктом 6 Порядку № 1146 передбачено, що у заяві платник вказує суму і вид помилково та/або надміру сплаченого платежу та визначає напрям(и) перерахування коштiв, що повертаються: 1) на поточний рахунок платника податку в установі банку; 2) на погашення грошового зобов`язання та пені (податкового боргу) з iнших платежiв, контроль за справлянням яких покладено на органи ДФС, незалежно вiд виду бюджету; 3) готiвкою за чеком у разi вiдсутностi у платника податкiв рахунку в установі банку; 4) готівкою з рахунків банків у разі відсутності у платника податків рахунку в установі банку; 5) поштовим переказом через підприємства поштового зв`язку; 6) для подальших розрахункiв як авансові платежі (передоплата) або грошова застава: на небюджетний рахунок з облiку коштiв забезпечення сплати майбутніх митних та інших платежів - рахунок 3734, відкритий на балансі Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві; банкiвський балансовий рахунок 2603, відкритий для органу ДФС у відповідному уповноваженому банку (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати), доплати тощо вносилися готівкою).
Згідно з пунктом 7 Порядку № 1146 після реєстрації в органі ДФС заява платника про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових забовязань та пені (крім грошових забовязань та пені з митних та інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів) передається на розгляд до структурних підрозділів, що виконують функції з адміністрування відповідних податків і зборів та погашення заборгованостей. Не пізніше другого робочого дня, наступного за днем реєстрації, заява з відміткою вказаних підрозділів щодо правомірності повернення передається до структурного підрозділу, на який покладено функцію з підготовки висновку.
Заява платника про повернення помилково або надміру сплачених грошових забов`язань та пені з митних та інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, після реєстрації передається до структурного підрозділу митниці ДФС, на який покладено функцію з підготовки висновку.
Заяви про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань або про їх відшкодування у випадках, передбачених цим Кодексом, можуть бути подані не пізніше 1095 дня, що настає за днем здійснення такої переплати або отримання права на таке відшкодування (пункт 102.5 статті 102 ПК України).
Відповідно до пункту 8 Порядку № 1146 у разі якщо вказана у заяві платника сума (її частина) за даними інформаційних систем обліковується як помилково та/або надміру сплачена, орган ДФС готує: висновок на повернення такої суми (її частини) за формою згiдно з додатком 1 до цього Порядку; два примiрники реєстру висновкiв за платежами, належними державному бюджету, за формою згiдно з додатком 2 до цього Порядку; три примiрники реєстру висновкiв за платежами, належними мiсцевим бюджетам, та платежами, якi пiдлягають розподiлу мiж державним та мiсцевими бюджетами, за формою згiдно з додатком 3 до цього Порядку.
Контроль за прийняттям/передаванням висновкiв органи ДФС, мiсцеві фiнансові органи, органи Казначейства здійснюють шляхом проставляння на відповідних примірниках Реєстрів відміток про надходження документів до установи у порядку, визначеному  Типовою інструкцією з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1242 (із змінами).
За платежами, належними державному бюджету, орган ДФС у строк не пiзнiше нiж за п`ять робочих днiв до закiнчення двадцятиденного строку з дня подання платником податкiв заяви передає висновки згiдно з реєстром висновкiв за платежами, належними державному бюджету, для виконання вiдповiдному органу Казначейства.
За платежами, належними мiсцевим бюджетам, та платежами, якi пiдлягають розподiлу мiж державним та мiсцевими бюджетами, орган ДФС у строк не пiзнiше нiж за дев`ять робочих днiв до закiнчення двадцятиденного строку з дня подання платником податкiв заяви передає висновки згiдно з реєстром висновкiв за платежами, належними мiсцевим бюджетам, та платежами, якi пiдлягають розподiлу мiж державним та мiсцевими бюджетами, для погодження вiдповiдному мiсцевому фiнансовому органу.
Відповідний мiсцевий фiнансовий орган протягом двох робочих днiв погоджує отримані висновки шляхом засвідчення пiдписом керiвника мiсцевого фiнансового органу, скріпленим гербовою печаткою, і не пізніше наступного робочого дня після погодження повертає їх згiдно з реєстром висновкiв за платежами, належними мiсцевим бюджетам, та платежами, якi пiдлягають розподiлу мiж державним та мiсцевими бюджетами, вiдповiдному органу ДФС.
Аналіз вказаних норм свідчить, що законодавством передбачено право платника податків на повернення надміру сплачених сум податкових зобов`язань та порядок реалізації такого права шляхом звернення з відповідною заявою до контролюючого органу.
Водночас зазначеному праву платника кореспондує обов`язок податкового органу скласти і подати до органів Казначейства висновок про повернення заявнику відповідної суми переплати.
При цьому, обов`язковою передумовою повернення платнику податків надміру сплачених коштів є одночасна наявність наступних обставин: 1) відсутність у такого платника податкового боргу; 2) подання платником податків заяви про повернення коштів протягом 1095 днів від дня виникнення переплати; 3) відповідність поданої заяви вимогам пункту 43.4 статті 43 ПК України.
Суди встановили, що відповідно до податкових декларацій ДП «Тетра Пак» з податку на прибуток за І квартал 2016 року, півріччя 2016 року, ІІІ квартали 2016 року, за 2016 рік, а також витягу з електронного кабінету платника податків у позивача наявна переплата з податку на прибуток в розмірі 4 277 253,28 грн, яка виникла в результаті сплати ним податку на прибуток понад нараховані зобов`язання за 2016 рік.
При цьому податковий борг у позивача відсутній, зокрема не існував станом на час виникнення спірних у цій справі правовідносин.
Зазначені обставини підтверджуються матеріалами справи та не спростовані відповідачем 2.
Позивач дотримався вимог вищенаведених приписів щодо порядку звернення із заявою про повернення йому відповідної суми переплати податку.
За таких обставин суди правильно вважали, що в цьому випадку наявні достатні підстави для повернення позивачу надмірно сплаченої суми коштів, що обліковується за ним як переплата, з податку на прибуток в розмірі 4 277 253,28 грн.
Суд зазначає, що відсутність бюджетного ресурсу та проведення ліквідаційних процедур не може бути підставою для відмови платнику в поверненні надміру сплаченої суми податку за умови дотримання ним вищенаведених правових підстав.
Посилання податкового органу на ту обставину, що позивач перебуває на стадії ліквідації і що питання про повернення йому надміру сплачених коштів доцільно розглянути після завершення відповідної ліквідаційної процедури, суди обґрунтовано відхилили, оскільки станом на час виникнення спірних правовідносин та на час звернення позивача до суду з цим позовом він не перебував у стані припинення, тобто у процесі ліквідації.
Доводи стосовно того, що позивач вперше звернувся із заявою про повернення надміру сплачених сум податку до Головного управління ДФС в м. Києві, а не до Офісу ВПП ДПС, правильно не прийняті до уваги, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, після отримання відповіді Головного управління ДФС в м. Києві про необхідність звернення до належного органу - Офісу ВПП ДФС, позивач неодноразово звертався до такого контролюючого органу та отримував на всі свої звернення відмови в задоволенні його заяв, про що зазначалося вище.
Тобто права позивача у межах спірних правовідносин в цій справі були порушені не Головним управлінням ДФС в м. Києві, а саме Офісом ВПП ДПС. Отже, позивачем правильно обрано спосіб захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів.
З огляду на викладене та враховуючи, що за правилами частини другої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази, а суди попередніх інстанцій не допустили порушення норм процесуального права, які б могли вплинути на встановлення дійсних обставин справи, та правильно застосували норми матеріального права, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги податкового органу без задоволення, а оскаржених судових рішень - без змін.
Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 09 лютого 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2022 року залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                                                І. А. Гончарова
Судді                                                                                                    І. Я. Олендер
                                                                                                    С. С. Пасічник