УХВАЛА 
25 квітня 2024 року                                                         
м. Київ
справа № 707/2689/22
провадження № 61-16293св23
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Осіяна О. М.
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Кушнір Анни Семенівни, на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 26 травня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року,
ВСТАНОВИВ:
У листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просила: визнати недійним договір дарування від 06 лютого 2019 року щодо відчуження будинку за адресою: АДРЕСА_1 , укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 ; визнати вказаний будинок спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_4 та позивачки; визнати за позивачкою право власності на 1/2 частку спірного будинку; визнати автомобіль марки Opel Frontera, державний номерний знак НОМЕР_1 та автомобіль марки Mitsubishi Pajero Sport, державний номерний знак НОМЕР_2 спільною сумісною власністю подружжя; визнати за позивачкою право власності на 1/2 частку спірних транспортних засобів.
Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 26 травня 2023 року у задоволенні позову відмовлено у зв`язку з пропуском позовної давності.
Постановою Черкаського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 26 травня 2023 року змінено, викладено мотивувальну частину в редакції цієї постанови. У задоволенні позову відмовлено за безпідставністю. 
У листопаді 2023 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга представника ОСОБА_1 - адвоката Кушнір А. С., на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 26 травня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року.
У касаційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій, ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити повністю.
Підставою касаційного оскарження заявниця зазначає порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, а саме застосування норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 372/504/17, від 03 липня 2019 року у справі № 200/8749/15-ц, від 14 серпня 2019 року у справі № 344/5104/14-ц, від 01 квітня 2020 року 462/518/18, від 15 червня 2020 року у справі № 430/1281/14-ц, від 09 червня 2021 року у справі № 638/3852/17 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).
Підставою касаційного оскарження заявниця зазначає порушення норм процесуального права, оскільки суди апеляційної інстанції встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
Ураховуючи, що згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поділ майна подружжя призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами. Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді                                                                                     Н. Ю. Сакара
                                                                                                              О. В. Білоконь
                                                                                                              О. М. Осіян