ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/10075/23                                                              Суддя (судді) першої інстанції: Анжеліка БАБИЧ

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  28 травня 2024 року                                                                                       м. Київ
                    
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
           головуючого судді:	 	Беспалова О. О.	
           суддів:	 	Грибан І. О., Ключковича В.Ю. 	
           за участю секретаря:	 	Рожок В. В.	

представника відповідача Чалої К. А. , розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2024 року (місце ухвалення: місто Черкаси, час ухвалення: не зазначений, дата складання повного тексту: 22.02.2024) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної податкової служби України, третя особа: Головне управління ДПС у Черкаській області про скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Державної податкової служби України, третя особа: Головне управління ДПС у Черкаській області, в якому просила суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ від 06.10.2023 №28-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення". 
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2024 року позов залишено без задоволення.
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити у повному обсязі.
Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що підставою прийняття оскаржуваного наказу є подання Дисциплінарної комісії від 28.09.2023 №1207/99-00-02-ДК висновки якого не відповідають фактичним обставинам та суперечать нормам чинного законодавства. 
Апелянт зазначає, що порушення посадових обов`язків встановлені у висновку ним не вчинялись, а обставини роботи регіональної комісії щодо реєстрації податкових накладних і розрахунків коригування (далі - ПН/РК), враховані як порушення ним посадових обов`язків, не стосуються меж його посадових повноважень. Вважає, що його притягнуто до дисциплінарної відповідальності за відсутності в його діях (бездіяльності) дисциплінарного проступку.
До Шостого апеляційного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу. Відповідачем щодо задоволення вимог апелянта заперечено. 
У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю - доповідача, пояснення осіб, що з`явились, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Як вбачається з матерів справи, ОСОБА_2 з 2005 року проходив публічну службу на різних посадах територіального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику в Черкаській області.
Наказом Державної податкової служби України від 12.07.2021 №1404-о позивача призначено на посаду заступника начальника територіального органу ДПС України в Черкаській області з 13 липня 2021 року, присвоєно 5ранг державного службовця.
16.05.2022 Державною податковою службою України видано наказ №472-о про покладення на позивача виконання обов`язків начальника Головного управління ДПС у Черкаській області з 17.05.2022 з правом підпису фінансових документів. 
Наказом Головного управління ДПС у Черкаській області від 25.05.2022 №89 затверджено тимчасовий розподіл обов`язків між його керівним складом.
24.08.2023 наказом відповідача №1046-о з урахуванням наказу від 25.08.2023 №1051-о вказаний вище наказ про покладання на позивача обов`язків керівника визнано таким, що втратив чинність, з 29.08.2023.
29.08.2023 Департаменту забезпечення відомчого контролю надійшов лист від Департаменту управління ризиками, що в складі ДПС. 
Відповідно до змісту вказаного листа при відпрацюванні суб`єктів господарської діяльності під час виконання вимог Порядку зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН виявлено недоліки, а саме:
- прийняті рішення комісією регіонального рівня про відповідність критеріям ризиковості щодо платників реального сектору економіки: ТОВ "УБОРКА КОМ", ОСОБА_3 ;
- прийняті рішення комісією регіонального рівня про невідповідність платників критеріям ризиковості: ТОВ "БЕХЕСТ ТРЕЙД", ТОВ "ЗОРЕСВІТ";
- зареєстровані ПН згідно з рішенням комісії регіонального рівня платників (Третьої особи), які здійснюють ризикові операції: ТОВ "ЧЕРКАСЬКИЙ М`ЯСОКОМБІНАТ" (відсутній баланс придбаних реалізованим товарам, придбання товарів, реалізація яких відсутня), ТОВ "ЧЕРКАСИМОЛПРОМ" (відсутність звітування форми 20-ОПП при придбанні значної кількості товарів, реєстрація Комісією протягом 2023 року ПН за період його відповідності критеріям ризиковості з 16.05.2023), ПП "АГРОПОСТАЧ-2008" (Комісія регіонального рівня зареєструвала ПН у період 14.07.2022-31.08.2022 при внесенні його до ризикових з 24.06.2022 до 12.12.2022 та з 18.07.2023).
01.09.2023 на ім`я в.о. Голови Державної податкової служби України Т. Кірієнко надійшла доповідна записка Департаменту забезпечення відомчого контролю про результати моніторингу роботи Комісії з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН Головного управління ДПС У Черкаській області з пропозицією, для поліпшення стану організації роботи цієї Комісії, недопущення виявлених за результатами моніторингу порушень та недоліків, посилення відповідальності посадових осіб за виконанням покладених службових обов`язків ініціювати дисциплінарні провадження для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку стосовно посадових осіб, з вини яких допущено виявлені недоліки і порушення, та вжити заходів з метою усунення недоліків, вказаних у доповідній записці. 
Обґрунтовуючи з посиланням на аналіз суб`єктів господарювання зазначено, що відповідно до відомостей з ДКС "Податковий блок" вбачається систематична модифікація записів стосовно прийняття рішень щодо відповідності/ невідповідності та реєстрації/відмови ПН/РК такими особами: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . З вибіркового аналізу протоколів засідання Комісії, а саме від 07.07.2023 №12.5 вбачається головуючий ОСОБА_9 (заступник голови комісії), від 21.07.2023 № 134 головуючий ОСОБА_8 (заступник голови комісії), що може свідчити про порушення п.31 та п. 35 Порядку, так як ОСОБА_8 і ОСОБА_9 не займали відповідних посад, передбачених Порядком.
04.09.2023 в.о. керівника ДПС України видано доручення порушити дисциплінарні провадження стосовно заступників керівника Головного управління ДПС У Черкаській області, керівництву забезпечити належну організацію роботі Комісії з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, посилити контроль за дотриманням нормативно-правових актів і розпорядчих органів ДПС, які регламентують її роботу, вжити заходи щодо притягнення до відповідальності посадових осіб за встановлені порушення та недоліки шляхом ініціювання дисциплінарних проваджень.
Наказом Державної податкової служби України від 04.09.2023 №711 порушено дисциплінарне провадження для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчинення дисциплінарних проступків стосовно позивача за період його керівництва роботою Головного управління ДПС У Черкаській області та відсторонення його від виконання посадових обов`язків на час його проведення. 
Розпискою позивача підтверджується ознайомлення з ним 04.09.2023.
Наступного дня відповідачем сформована щодо позивача Дисциплінарна справа №119.
11.09.2023 відповідач листами вих.№26610/6/99-00-02-ДК, 22335/7/99-00-02-ДК повідомив позивачу про його права під час дисциплінарного провадження та запропонував не пізніше 18.09.2023 надати особисті пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження.
13.09.2023 Головним управлінням ДПС У Черкаській області повідомлено  відповідача та голову Дисциплінарної комісії, що позивач відповідно до наказу від 04.09.2023 №242-в перебуває у відпустці з 05 до 26вересня 2023 року та вказаний лист йому буде переданий після виходу на роботу.
18.09.2023 позивач надав письмове пояснення (вх.№30938/6) голові дисциплінарної комісії відповідача, в якому повідомив про період виконання обов`язків виконуючого обов`язки керівника, реквізити наказів про створення регіональних комісій щодо реєстрації ПН/РК та те, що саме вона приймає рішення щодо реєстрації ПН/РК, відповідність/невідповідність критеріям ризиковості відкритим голосуванням більшістю присутніх її членів
20.09.2023 відповідач повторно поінформував позивача листами вих.№23535/7/99-00-02-ДК, 27973/6/99-00-02-ДК про його права під час дисциплінарного провадження, у т.ч. взяти участь і надати особисті пояснення у черговому засіданні Дисциплінарної комісії - 26.09.2023 об 11год. 00хв. за місцем її засідання.
26.09.2023 Дисциплінарна комісія склала акт про неприбуття позивача на її засідання та факт не ознайомлення його і ненадання пояснень про обставини, які стали підставою порушення щодо нього дисциплінарного провадження.
28.09.2023 Дисциплінарна комісія відповідача внесла Подання в.о. Голови ДПС України Т. Кірієнко про рекомендацію застосування до позивача за період його керівництва роботою Головного управління ДПС У Черкаській області дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з займаної посади за незабезпечення належного контролю, координації та спрямування діяльності ГУ ДПС у Черкаській області, ефективного контролю за роботою підлеглих, що призвело до негативних наслідків та порушення Присяги державного службовця. 
В його мотивувальній частині вказано про виявлення за результатами аналізу недоліків і порушення у роботі ГУ ДПС у Черкаській області при відпрацюванні наявних матеріалів та узагальненої інформації, а також певні розбіжності у роботі Комісії з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН ГУ ДПС у Черкаській області (далі - регіональна Комісія) у межах виконання Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 (далі - Порядок №1165) та Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за № 1245/34216 (далі - Порядок №520), у частині здійснення заходів моніторингу та аналізу стану відпрацювання податкових ризиків:
неналежна робота регіональної Комісії, яка полягає у відсутності прийняття рішень про відповідність критеріям ризиковості платникам податків, які здійснюють ризикові операції: ТОВ "Бехест Трейд" (код ЄДРПОУ 44822756), ТОВ "Зоресвіт" (код ЄДРПОУ 44726350), ТОВ "Фірма "Агропакінвест" (код ЄДРПОУ 19404214), ТОВ "Сепоставка" (код ЄДРПОУ 43536542), ТОВ "ТСС Трейд" (код ЄДРПОУ 43426912), ТОВ "Грін ленд індастрі" (код ЄДРПОУ 43593710), що призвело до розповсюдження схемного податкового кредиту;
встановлено факт розгляду повідомлень стосовно подання документів про підтвердження реальності здійснення операцій за відмовленими ПН/РК за відсутності системного аналізу діяльності платників податків: ТОВ "Черкаський м`ясокомбінат" (код ЄДРПОУ 44785285), ТОВ "Черкасимолпром" (код ЄДРПОУ 44881336), ПП "Агропостач - 2008" (код ЄДРПОУ 35827319);
неналежна організація роботи регіональної Комісії щодо безпідставного включення суб`єктів господарювання до переліку ризикових платників податку без вмотивованого рішення: ТОВ "Уборка Ком" (код ЄДРПОУ 43045165), ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ). За результатами проведеного моніторингу та аналізу наявної інформації причинами й умовами, що призвели до незабезпечення належного контролю, координації та спрямування діяльності підпорядкованого територіального органу, є незабезпечення в. о. начальника ГУ ДПС у Черкаській області ОСОБА_2 належної організації роботи підвідомчих структурних підрозділів та ефективного контролю підлеглих. Крім того, встановлено несумлінне та недобросовісне виконання обов`язків державного службовця під час організації роботи ГУ ДПС у Черкаській області в частині здійснення аналізу господарської діяльності зазначених вище суб`єктів господарювання на відповідність критеріям ризиковості. Дисциплінарною комісією встановлено недотримання ОСОБА_2 пунктів 1, 2, 7, 8 та 9 розділу 3 посадової інструкції в частині виконання основних посадових обов`язків.
06.10.2023 Державною податковою службою України видано наказ №28-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення", яким до позивача вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із займаної посади за вчинення дисциплінарного проступку в період керівництва роботою Третьої особи, передбаченого п.1 ч.2 ст.65 Закону №889-VІІІ (далі - Спірне рішення). 
Вважаючи вказаний наказ протиправним позивач звернувся до суду з даним позовом. 
Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.
В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, посада позивача є державною службою, відтак, відносини, що виникають у зв`язку зі вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначають правовий статус державного службовця, регулюються Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 №889-VІІІ (далі - Закон №889-VІІІ).
Відповідно до ч.1 ст.1 Закону №889-VІІІ державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; управління персоналом державних органів; реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.
Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.
Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 5 Закону №889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.
Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.
Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.
Відповідно до ч.1 ст.30 Закону №889-VІІІ особа, призначена на посаду державної служби вперше, повинна публічно прийняти присягу такого змісту:
"Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватись Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки".
Тобто, зміст Присяги стосується оціночних суджень.
Зважаючи, що державну службу позивач проходив у територіальному органі виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, зважаючи на статус відповідача суд також урахував, що посадові та службові особи контролюючих органів згідно з п.21.1 ст.21 Податкового кодексу України (далі - ПК України) зобов`язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій; забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень.
Дотримання присяги працівником податкової служби нерозривно пов`язане з виконанням професійних обов`язків на виконання основних завдань такої служби в межах державної політики адміністрування податків і зборів.
Положення про Державну податкову службу України (відповідача, територіальний орган якого тимчасово очолював позивач) затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 року № 227 (далі - Положення №227) та визначає її центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Основними завданнями ДПС відповідно до п.3 вказаного Положення є:
реалізація державної податкової політики, здійснення в межах повноважень, передбачених законом, контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків, зборів, платежів, державної політики у сфері контролю за виробництвом та обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері контролю за своєчасністю здійснення розрахунків в іноземній валюті в установлений законом строк, дотриманням порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону;
внесення на розгляд Міністра фінансів пропозицій щодо забезпечення формування: державної податкової політики; здійснення контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків, зборів, платежів; державної політики у сфері контролю за виробництвом та обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального; державної політики з адміністрування єдиного внеску, а також у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань сплати єдиного внеску; державної політики у сфері контролю за своєчасністю здійснення розрахунків в іноземній валюті в установлений законом строк, дотриманням порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону.
ДПС згідно з п.7 Положення №227 здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку її територіальні органи. ДПС та її територіальні органи є контролюючими органами (податковими органами, органами стягнення).
Отже, вчинення  дій та допущення в роботі керівників податкової служби бездіяльності, яка суперечить вказаним завданням, може розглядатися порушенням присяги державного службовця.
Дотримання присяги забезпечується виконанням обов`язків і несенням відповідальності, передбаченими в ст.21 ПК України.
Зокрема, посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані: дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій; забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій; коректно та уважно ставитися до платників податків, їх представників та інших учасників відносин, що виникають під час реалізації норм цього Кодексу та інших законів, не принижувати їх честі та гідності; не допускати розголошення інформації з обмеженим доступом, що одержується, використовується, зберігається під час реалізації функцій, покладених на контролюючі органи; надавати органам державної влади та органам місцевого самоврядування на їх письмовий запит відкриту податкову інформацію в порядку, встановленому законом; оприлюднювати на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, перелік уповноважених осіб контролюючих органів, визначених підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, та переданих таким особам функцій у випадках, передбачених цим Кодексом; оприлюднювати на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, перелік уповноважених осіб контролюючих органів, визначених підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, та переданих таким особам функцій у випадках, передбачених цим Кодексом та Митним кодексом України; використовувати дані та інформацію, отримані через електронний кабінет, необхідні для виконання покладених на них функцій з адміністрування податків, зборів, митних платежів та реалізації державної податкової та державної митної політики в межах наданих їм повноважень; вносити до інформаційних баз даних інформацію з документів, отриманих від платників податків у паперовій формі, а також інформацію про взаємодію з платниками податків, отриману в іншій формі; невідкладно розмістити на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, повідомлення про виявлення технічних та/або методологічних помилок чи технічного збою в роботі електронного кабінету із зазначенням дати та часу їх початку, а також невідкладно вжити всіх необхідних заходів для усунення таких технічних та/або методологічних помилок чи технічного збою, за результатами яких розмістити на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, повідомлення про їх усунення із зазначенням дати та часу їх завершення.
За невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків посадові (службові) особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом.
За прийняття неправомірного рішення, яким визначаються податкові (грошові) зобов`язання платнику податків, посадова (службова) особа контролюючого органу, яка прийняла таке рішення, а також безпосередній керівник такої посадової особи несуть відповідальність згідно із законом.
Повторне протягом останніх дванадцяти місяців прийняття неправомірного рішення, яким визначаються податкові (грошові) зобов`язання платників податків, посадовою (службовою) особою контролюючого органу, яка прийняла таке рішення, є підставою для застосування до такої посадової (службової) особи дисциплінарного стягнення у порядку, передбаченому законом.
Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; з повагою ставитися до державних символів України; обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійна виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.
За невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець згідно з ч. 1 ст. 64 Закону №889-VIII притягується до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності відповідно до ч.1 ст. 65 Закону №889-VІІІ є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
За правилами ст. 68 Закону №889-VІІІ дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби:
категорії "А": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії;
категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.
Відтак, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що спірне рішення прийняте відповідачем з дотриманням меж повноважень.
Згідно з ч.ч.1, 9-11 ст. 69 Закону №889-VІІІ для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ. Вона розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Згідно з ч.ч.1-2 ст.77 Закону № 889-VІІІ рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Аналогічні вимоги встановлює і Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039.
Вказаного порядку та строку дій у заявлених спірних правовідносинах дотримано. Зокрема, відповідно до підп.16 п.11 Положення №227 призначення на посаду та звільнення з посади за погодженням з Міністром фінансів керівників та заступників керівників територіальних органів ДПС, у тому числі у разі покладення виконання обов`язків за вакантними посадами є повноваження Голови ДПС.
Відповідно до ч. 1 ст. 75 Закону №889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.
На підставі пункту 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VІІІ дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Щодо встановлених обставин допущення позивачем дисциплінарного проступку керуючи діяльністю територіального органу ДПС України колегія суддів зазначає наступне. 
Як вбачається з матеріалів справи, прийняття оскаржуваного наказу обумовлено неналежною організацією позивачем роботи з реєстрації ПН/РК створеними ним відповідними регіональними комісіями (у т.ч. допущення в їх діяльності осіб, що за посадами не мали в них перебувати), внаслідок чого протягом його керівництва допускалася діяльність ризикових суб`єктів господарювання, реєстрація ПН/РК щодо ризикових операцій через схему прийняття невмотивованих рішень за відсутності системного аналізу діяльності платників податків про визнання відповідності/невідповідності їх ризиковим та допущення в такий спосіб формування "схемного" податкового кредиту.
З такими висновками погодився суд першої інстанції, однак колегія суддів вважає їх безпідставними з огляду на наступне. 
Рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації ПН / РК в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації ПН/ РК в ЄРПН відповідно до п.2. Порядку №520 приймають комісії з питань зупинення реєстрації ПН / РК в Реєстрі територіальних органів ДПС (комісія регіонального рівня). Відповідно до п.6 Порядку №1165 саме в її повноваженнях питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.
До складу комісій регіонального рівня згідно з п.29 Порядку №1165 входять посадові особи територіальних органів ДПС. Комісія контролюючого органу відповідно до п.30 цього Порядку складається з голови, заступника голови, секретаря та не менше семи членів. 
Відповідно до п.31 Порядку №1165 Голова комісії регіонального рівня та її персональний склад затверджуються наказом територіального органу ДПС. Головою комісії регіонального рівня призначається заступник керівника (особа, яка виконує його обов`язки) територіального органу ДПС. 
У разі відсутності голови комісії контролюючого органу його обов`язки згідно з п.35 Порядку №1165 виконує заступник голови комісії. У разі відсутності голови комісії контролюючого органу та його заступника обов`язки голови комісії виконує один із членів комісії, який обирається комісією.
Відтак, дійсно, саме в межах посадових повноважень позивача призначення на посади посадових і службових осіб.
Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується апелянтом, позивач у період виконання обов`язків начальника Головного управління ДПС у Черкаській області, у тому числі, однак не виключно, призначення осіб до регіональної Комісії з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН ГУ ДПС у Черкаській області.
Звісно, призначення/звільнення осіб до регіональної Комісії свідчить про формування її складу, однак жодним чином не вказує на можливість впливу на діяльність такої.
Як вірно зауважено апелянтом, згідно з п.40 Порядку №1165 голова, заступник голови, секретар та члени комісії контролюючого органу беруть участь у засіданні особисто та не мають права делегувати своїх представників для участі в її засіданні. Засідання комісії контролюючого органу є правоможним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу. Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. У разі потреби член комісії контролюючого органу подає голові комісії пропозиції щодо проведення додаткового засідання.
Рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії. У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні.
Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови, секретарем та членами комісії, які брали участь у засіданні. Ведення обліку матеріалів щодо роботи комісії контролюючого органу здійснюється секретарем такої комісії.
Присутній на засіданні комісії контролюючого органу член комісії, який не згоден з рішенням комісії або утримався від голосування, повинен викласти у письмовій формі свою окрему думку, яка додається до матеріалів засідання такої комісії.
Порядок розгляду врегульований нормами п.6 Порядку №1165.
Зокрема, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано ПН/РК для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої ПН/РК зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.
При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у ПН/РК, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:
актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;
інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.
У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:
виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;
відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.
Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Згідно з п.7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу ПН/РК встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім ПН/РК, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких ПН/РК зупиняється.
Тобто, вказувати детальне обґрунтування прийнятих рішень є обов`язком комісій, а не правом. Функція моніторингу означає, що регіональні Комісії та, відповідно, органи в яких вони діють, не повинні поверхово оцінювати отримані від платників документи. Їх діяльність має бути направлена на виконання правових інтересів податкової служби, забезпечення виконання державної політики детенізації економіки. Натомість мають проводити детальний та системний аналіз отриманих відомостей, який повинен відображатися в змісті мотивів і обґрунтувань їх рішень, бути очікуваним єдиний підхід такої оцінки до всіх платників податків та врахувуватися кожного разу в подальшій їх роботі. Відсутність єдності в підходах, вибірковість оцінки, відсутність обґрунтувань і мотивів у прийнятих рішеннях знижують авторитет служби та посадових осіб контролюючих органів зокрема. Персональна відповідальність за такий стан роботи безумовно покладається на керівника відповідної установи (органу).
Порядок взаємодії комісії контролюючого органу, структурних підрозділів та територіальних органів ДПС відповідно до п.41 Порядку №1165 затверджується наказом ДПС. Згідно з п.47 Порядку №1165 особи, які не є членами комісії контролюючого органу, не можуть брати участі у заслуховуванні доповідей членів комісії, внесенні пропозицій, обговоренні та голосуванні.
Зазначені норми підтверджують доводи апелянта, що питання реєстрації ПН/РК, відповідності платника критеріям ризиковості розглядаються та вирішуються саме регіональною комісією. 
При цьому, комісія є колегіальним органом, а усі рішення приймаються на засіданнях шляхом відкритого голосування.
Як вбачається із змісту рішення суду першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позову суд виходив з того, що позивач перебував в складі такої регіональної комісії, а відтак, мав безпосередній вплив на рішення такої.
Колегія суддів критично оцінює такі висновки суду першої інстанції.
Як вбачається із змісту наказів про затвердження складу Комісії Головного управління ДПС у Черкаській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, позивач дійсно з 15.01.2021перебував у складі Комісії Головного управління ДПС у Черкаській області, поряд із цим, після покладення на нього обов`язків керівника Головного управління ДПС у Черкаській області до складу Комісії позивач включений не був (т. 4 а.с. 187-242).
Що ж стосовно можливості здійснення позивачем контролю та/або впливу за рішеннями, що приймає Комісія, колегія суддів зазначає наступне. 
Дійсно, приписами п.39 Порядку №1165 у разі неналежного виконання членом комісії регіонального рівня своїх обов`язків комісія регіонального рівня шляхом надсилання відповідного протоколу засідання або витягу з нього повідомляє керівнику відповідного територіального органу ДПС про необхідність вирішення питання щодо заміни такого члена комісії.
Відтак, єдиним заходом впливу керівника територіального органу ДПС на діяльність Комісії є реагування на звернення членів такої із повідомленнями про неналежну роботу члена Комісії.
Як вбачається з матеріалів справи, питання надходження на розгляд позивача як в.о. керівника Головного управління ДПС у Черкаській області звернень членів Комісії щодо неналежного виконання членом Комісії регіонального рівня своїх обов`язків не досліджувалось, відповідно не встановлено невиконання позивачем своїх обов`язків у цій частині. 
При цьому, здійснення матеріально-технічного та організаційного забезпечення діяльності Комісії контролюючим органом, у якому утворена така комісія, передбачене п.49 Порядку №1165 не може свідчити про наявність у керівника такого органу можливість здійснювати вплив на те які саме рішення приймають члени Комісії. 
Слід зауважити, що за своєю природою, організаційне забезпечення, це затвердження положень, інструкцій, наказів, кваліфікаційних вимог та інші документів, що регламентують організаційну структуру роботи системи і їх взаємодію з комплексом засобів системи.
Що не виключає незалежність Комісії, як колегіального органу у складі ГУ ДПС у Черкаській області, при прийнятті рішень.
Зміст посадових інструкцій як керівника ГУ ДПС у Черкаській області так і заступника ГУ ДПС у Черкаській області також не передбачаються можливість такого впливу. 
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з доводами апелянта, що на нього як на виконуючого обов`язки ГУ ДПС у Черкаській області не може бути покладено відповідальність за правомірність/неправомірність рішень прийнятих Комісією з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН.
Колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що під порушенням Присяги слід розуміти як скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Присяга державного службовця передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Відтак, порушення Присяги, це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків державного службовця. Про несумлінність дій (бездіяльності) державного службовця свідчить його суб`єктивне ставлення невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Відтак, звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець вчинив проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за порушення Присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення Присяги.
Як вбачається із оскаржуваного наказу, однією підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності позивача у вигляді звільнення зі служби слугувало неналежний контроль за діяльністю Комісії, в наслідок чого, комісією допущено прийняття необґрунтованих рішень про включення/виключення суб`єктів господарювання до переліку ризикових. 
Слід зазначити, що в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності відповідачем не конкретизовано, в чому саме полягає неналежний контроль за діяльністю Комісії та яким чином, з урахуванням положень Порядку № 1165 позивач, як керівник ГУ ДПС у Черкаській області мав би чинити вплив на членів Комісії з метою прийняття рішень. 
Також, колегія суддів критично оцінює доводи відповідача, про неналежне виконання позивачем посадових обов`язків, що виразилось у наданні неналежних відповідей на запити Державної податкової служби України щодо здійснення аналізу господарської діяльності певних суб`єктів господарювання. 
Зокрема, відповідачем вказано, що відповіді за підписом позивача, як виконуючого обов`язки керівника ГУ ДПС у Черкаській області запитуваної інформації не містили, натомість відображали лише загальну інформацію щодо суб`єкта господарювання. 
Поряд із цим, як вбачається із змісту матеріалів Дисциплінарної справи № 119, висновки відповідача щодо наявності в діях/бездіяльності дисциплінарного проступку вмотивовано виключно із припущеннями щодо прийняття необґрунтованих рішень Комісією ГУ ДПС у Черкаській області з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, а не надання неповної інформації щодо аналізу господарської діяльності суб`єктів господарювання у 2022 році, як про це вказує суд першої інстанції. 
Положеннями ч. 1 ст. 66 Закону №889-VІІІ визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження, догана, попередження про неповну службову відповідність, звільнення з посади державної служби.
Відповідно до ч.1 ст.67 Закону №889-VІІІ дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Також згідно з ч.ч.1-2 ст. 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
Звільнення з посади державної служби відповідно до ч.5 ст.66 Закону №889-VІІІ є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1 (порушення Присяги державного службовця), 3 (вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу), 7 (перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення), 9-11 (використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; порушення вимог Закону України "Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)" у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "А" або "Б"; подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення), 13 (поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння), 14 (прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення) частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.
Враховуючи висновки суду щодо не підтвердження наявності в діяннях позивача дисциплінарного проступку колегія суддів приходить до переконання, що спірний наказ про накладення дисциплінарного стягнення є протиправним та таким, що підлягає скасуванню. 
З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги є обґрунтованими. 
Зі змісту ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно та всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
За змістом частини 1 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Розглянувши доводи апелянта, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що судове рішення постановлено при неповному з`ясуванні обставин справи та з помилковим застосуванням норм матеріального права, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню, з прийняттям нового рішення, згідно з яким позов ОСОБА_2 підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:
          
Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Державної податкової служби України, третя особа: Головне управління ДПС у Черкаській області про скасування рішення задовольнити. 
Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2024 року скасувати та прийняти нову постанову якою позов ОСОБА_2 задовольнити. 
Визнати протиправним та скасувати наказ від 06.10.2023 №28-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення". 

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач                                                                                                   	         О. О. Беспалов	
Суддя 	               В. Ю. Ключкович	
Суддя	       І. О. Грибан	

(Повний текст постанови складено 11.06.2024)