УХВАЛА
17 травня 2024 року 
м. Київ
справа № 306/1029/22
провадження № 61-6788ск24
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 02 квітня 2024 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог, щодо предмета спору: орган опіки та піклування Полянської сільської ради, ОСОБА_5 , про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів,
ВСТАНОВИВ:
У червні 2022 року  ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору, - орган опіки та піклування Полянської сільської ради, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.
Ухвалою Свалявського районного суду Закарпатської області від 09 грудня 2022 року залучено до участі в справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, - ОСОБА_5 . 
Рішенням Свалявського районного суду від 17 травня 2023 року позов ОСОБА_2 задоволено повністю. Позбавлено ОСОБА_1 та ОСОБА_4 батьківських прав відносно доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання дитини ОСОБА_6 в розмірі 2 000,00 грн з врахуванням індексації відповідно до закону, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня подачі позову до суду, тобто з 22 червня 2022 року і до досягнення дитиною повноліття. Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання дитини ОСОБА_6 у розмірі 2 000,00грн з врахуванням індексації відповідно до закону, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня подачі позову до суду, тобто з 22 червня 2022 року і до досягнення дитиною повноліття. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 02 квітня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Свалявського районного суду від 17 травня 2023 року у частині позбавлення ОСОБА_1 батьківських прав відносно неповнолітньої доньки ОСОБА_6 та стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов ОСОБА_2 задоволено частково. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання ОСОБА_6 в розмірі 2 000,00 грн із врахуванням індексації відповідно до закону, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі позову до суду із 22 червня 2022 року і до досягнення дитиною повноліття. У частині позовних вимог ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 відносно неповнолітньої доньки ОСОБА_6 відмовлено.
08 травня 2024 року ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Закарпатського апеляційного суду від 02 квітня 2024 року в частині стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання дитини та закрити провадження у цій справі.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявницею не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
ОСОБА_1 заявлено клопотання про звільнення відсплати судового зборуза подання касаційної скарги з посиланням на те, що сума судового збору перевищує п`ять відсотків річного доходу заявниці за попередній календарний рік.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Згідно з частинами першою, другою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони. 
Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення                 пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.
При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.
Відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків за 2023 рік, на які посилається ОСОБА_1 , як на підставу для звільнення від сплати судового збору, не можуть вважатись достатньою підставою для такого звільнення, оскільки повно не характеризують майновий стан ОСОБА_1 та не свідчать про відсутність у неї інших доходів чи майна.    
ОСОБА_1 має статус адвоката. Відомості з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (декларація про доходи за 2023 рік) свідчать, що ОСОБА_1 має у власності житловий будинок і декілька земельних ділянок. Ще декілька об`єктів нерухомості перебувають у спільній сумісній власності ОСОБА_1 та її чоловіка ОСОБА_9 . Сукупний дохід ОСОБА_1 та її чоловіка ОСОБА_9 за 2023 рік становить більше 200 000 грн. Також родина має грошові активи.
Вказані відомості свідчать про те, що суд очевидно не має підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги. У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги необхідно відмовити.
Зважаючи на те, що позов подано у червні 2022 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 2022 року.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 
2022 року становив 2 481,00 грн.
Відповідно до пунктів 3 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, у позовах про стягнення аліментів, сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців.
Ставка судового збору за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб
992,40 грн (2 481,00 грн*0,4) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 12 405 грн (2 481,00 грн*5) (редакція Закону України «Про судовий збір» на момент подання позовної заяви). 
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми. 
Заявниця просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції в частині задоволення позовних вимог щодо стягнення з неї аліментів.
З тексту оскаржуваного судового рішення вбачається, що 1% ціни позову (сукупність всіх виплат за аліментами за шість місяців) не перевищує 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому розмір судового збору за подання касаційної скарги, із застосуванням коефіцієнту 0,8, становить 1 587,84 грн ((2 481,00*0,4)*200%)*0,8)).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у  
м. Києві/Печерському районі, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату. 
Крім того, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на таке.
Частиною шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.
Касаційна скарга  ОСОБА_1 була сформована в системі «Електронний суд», однак доказів надсилання іншим учасникам справи копій цієї касаційної скарги заявницею не надано.
За таких обставин, заявниці необхідно надати суду докази надсилання копій касаційної скарги іншим учасникам справи.
Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліку.
 
Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 02 квітня 2024 рокузалишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк до
03 червня 2024 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                          Є. В. Синельников