ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
22 травня 2024 року           справа №200/5093/23 

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Геращенка І.В., суддів Блохіна А.А., Гаврищук Т.Г., розглянув у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 14 листопада 2023 року у справі № 200/5093/23 (головуючий І інстанції Лазарєв В.В.) за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації про визнання протиправним та скасування розпорядження,-

                                                            В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду з позовом до Краматорської міської військової адміністрації (далі - відповідач), в якому просила визнати протиправним та скасувати розпорядження начальника Краматорської міської військової адміністрації від 19.04.2023 року № 269-р «Про перейменування вулиць, провулків в Краматорській міській територіальній громаді».
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 14.11.2023 року у задоволені позову відмовлено.
Позивачем подано апеляційну скаргу на рішення суду, в якій просив скасувати рішення суду та задовольнити позов, посилаючись на порушення норм матеріального, процесуального права. Апелянт зазначив, що Краматорська міська військова адміністрація порушила вимоги Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» у частині громадського обговорення, не опублікувала проект розпорядження з інформаційними довідками, кошторисом та зауваженнями і пропозиціями стосовно перейменування вулиць та провулків.
Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просив відмовити у її задоволені.
Відповідно до ст. 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.
Суд апеляційної інстанції заслухав доповідь судді-доповідача, вивчив доводи апеляційної скарги, відзиву, перевірив їх за матеріалами справи і дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянкою України, про що свідчить копія паспорту громадянина України. Зареєстрованим місцем проживанням позивача є адреса: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Єдиного державного демографічного реєстру (а.с. 27-31).
Розпорядженням відповідача № 117 від 25.11.2022 року утворено комісію з упорядкування найменувань вулиць, провулків, проспектів, площ, скверів мостів та інших споруд, розташованих на території міста Краматорська (а.с. 81-85).
На сайті Краматорської міської ради 14.12.2022 року опубліковано інформаційне повідомлення про початок громадського обговорення щодо перейменування вулиць та провулків Краматорської міської територіальної громади (https://krm.gov.ua/informatsijne-povidomlennya-pro-pochatok-gromadskogo-obgovorennya-shhodo-perejmenuvannya-vulyts-ta-provulkiv-kramatorskoyi-miskoyi-terytorialnoyi-gromady/) (а.с. 78).
12.04.2023 року на сайті Краматорської міської ради (https://krm.gov.ua/gromadski-sluhannya/) опубліковано звіт про узагальнення пропозицій (зауважень), що надійшли під час громадського обговорення щодо перейменування вулиць та провулків Краматорської міської територіальної громади.
19.04.2023 року відповідачем прийнято розпорядження № 269-р «Про перейменування вулиць, провулків Краматорської міської територіальної громади (https://krm.gov.ua/wpcontent/uploads/2023/04/rasp_nach_19.04.23_269p.pdf) (а.с. 18).
Згідно додатку до розпорядження № 269-р, вулиця Двірцева, яка знаходиться під порядковим номером «75» перейменовано на пр. Незалежності (а.с. 19-25).
Указом Президента України № 469/2022 від 4 липня 2022 року «Про утворення військових адміністрацій населених пунктів у Донецькій області» створено Краматорську міську військову адміністрацію Краматорського району Донецької області.
Згідно ч. 6 ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», начальник військової адміністрації: забезпечує на відповідній території додержання Конституції і законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; організовує роботу відповідної військової адміністрації та здійснює керівництво її діяльністю, несе персональну відповідальність за виконання військовою адміністрацією покладених на неї повноважень; представляє відповідну військову адміністрацію та територіальну громаду у відносинах із державними органами, органами місцевого самоврядування, громадськими об`єднаннями, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності, громадянами; видає накази та розпорядження у межах своїх повноважень, які мають таку ж юридичну силу, що і рішення відповідної ради.
За постановою ВРУ «Про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Краматорському та Покровському районах Донецької області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» начальники Андріївської, Іллінівської сільських, Новодонецької, Олександрівської селищних військових адміністрацій Краматорського району, Криворізької сільської, Гродівської, Удачненської селищних, Білозерської, Новогродівської міських військових адміністрацій Покровського району Донецької області: крім повноважень, віднесених до їх компетенції Законом України "Про правовий режим воєнного стану", здійснюють повноваження відповідних сільських, селищних, міських рад, їх виконавчих комітетів, відповідних сільських, селищних, міських голів.
Заст. 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.
Згідно ст. 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» № 280/97-ВР (Закон №280/97-ВР) сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.
За ст. 37 Закону № 280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі власні (самоврядні) повноваження: 1) підготовка і внесення на розгляд ради питань щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту; 2) підготовка і внесення на розгляд ради пропозицій щодо питань адміністративно-територіального устрою в порядку і межах повноважень, визначених законом.
Згідно п. 2 ч.3 ст.4 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» №4865-VI (далі - Закон №4865-VI) під об`єктами права власності також розуміються сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости.
За змістом положень Закону № 4865-VI вулиця, є об`єктом права власності, якому присвоюється ім`я фізичної особи з урахуванням вимог цього Закону.
Згідно ч. 1 ст. 3 Закону № 4865-VI імена фізичних осіб присвоюються з метою увічнення пам`яті про осіб, які:
-внесли вагомий вклад у боротьбу за незалежність, розбудову Української держави, підтримання міжнародного миру і безпеки, зміцнення міжнародного авторитету України;
- здійснили героїчний вчинок, звершення в ім`я Батьківщини;
- зробили значний особистий внесок у розвиток науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя.
За ч. 5 ст. 3 Закону № 4865-VI імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об`єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу.
Згідно п. 2 Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 року № 989 (далі - Порядок № 989), громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення.
Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об`єднання, що не є юридичними особами.
За п. 4 Порядку № 989 громадське обговорення передбачає:
1) оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, що містить відомості про: найменування організатора громадського обговорення; найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції; суб`єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників; поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень); місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення; прізвище та ім`я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення; строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення;
2) опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень);
3) узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.
Згідно п. 5 Порядку № 989 рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.
Строк проведення громадського обговорення обчислюється з дня оприлюднення відповідного інформаційного повідомлення і повинен становити не менш як два місяці.
Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення органами державної влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті.
Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення іншими суб`єктами оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті або в інший прийнятний спосіб.
За п. 6 Порядку № 989 пропозиції (зауваження) учасників громадського обговорення подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у строк, передбачений в інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення, але не менш як протягом 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення.
Згідно п. 9 Порядку № 989 організатор громадського обговорення протягом 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) узагальнює їх та готує звіт, у якому зазначаються найменування організатора, зміст питання, що виносилося на громадське обговорення, інформація про осіб, які взяли участь в обговоренні порушеного питання, а також узагальнений аналіз пропозицій (зауважень), що надійшли під час проведення громадського обговорення.
За матеріалами справи інформаційне повідомлення про початок громадського обговорення щодо перейменування вулиць та провулків Краматорської міської територіальної громади опубліковано з наведенням переліку вулиць, які пропонувалося перейменувати. У повідомленні визначено строк проведення заходів з громадського обговорення: 2 (два) місяці з дня оприлюднення зазначеного інформаційного повідомлення на офіційному сайті міської ради. Зауваження та пропозиції (з відповідним обґрунтуванням) запропоновано подати у письмовій формі або надіслати електронною поштою із зазначенням найменування (юр. особи), прізвища, імені, по батькові (фіз. особи) та адреси, номеру контактного телефону, діючої та пропонованої нової назви вулиці, обґрунтування нової назви. Окрім цього, опитування думки громадськості відбувається і в онлайн шляхом заповнення Google форми.
У цьому повідомленні зазначено, що зауваження та пропозиції (з відповідним обґрунтуванням) можна подати протягом 30 календарних днів з моменту оприлюднення цього повідомлення:
- в електронному вигляді, заповнивши Google форму за посиланням  https://forms.gle/d9d2a5QMs4sJvNm87
- у письмовому вигляді за адресою: 84301, м.Краматорськ, вул. Ювілейна, 44, управління з гуманітарних питань Краматорської міської ради;
- листом на електронну пошту управління з гуманітарних питань Краматорської міської ради yprgp@krm.gov.ua.
В повідомленні зазначена адреса електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення: yprgp@krm.gov.ua, контактні телефони 0504221483 та особа, визначена відповідальною за проведення громадського обговорення – ОСОБА_2 –начальник управління з гуманітарних питань міської ради.
Таким чином, інформаційне повідомлення містить всі необхідні відомості, визначені передбачені п. 4 Порядку № 989. 
На підставі вищевикладеного, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що при проведенні громадського обговорення щодо перейменування вулиць та провулків Краматорської міської територіальної громади у повному обсязі дотримана процедура його проведення, передбачена Порядком № 989.
Враховуючи своєчасне розміщення оголошення про проведення громадського обговорення з питання перейменування вулиць на офіційному веб-сайті Краматорської міської ради, а також строк проведення таких громадських обговорень, який був достатнім та відповідав вимогам законодавства, позивач мав можливість надати свої пропозиції щодо перейменування вулиць, однак, таким правом не скористався.
На офіційному сайті Краматорської міської ради 12.04.2023 року опубліковано звіт про узагальнення пропозицій (зауважень), що надійшли під час громадського обговорення щодо перейменування вулиць та провулків Краматорської міської територіальної громади, згідно якого до участі в обговоренні долучились мешканці Краматорської міської територіальної громади,  представники громадської організації. За встановлений період 297 мешканців громади шляхом заповнення Google форми запропонували 535 варіантів  нових назв для 195 вулиць, провулків, а також парку, які пропонувались для перейменування.
Суд не бере до уваги посилання позивача на те, що жодного громадського обговорення у спосіб, передбачений Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» не відбулося, з таких підстав.
За п. 3 Порядку № 989 організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.
Отже, проведення громадських слухань у формі електронної консультації прямо передбачено вищенаведеною нормою.
Також, суд вважає хибним посилання позивача на неопублікування проекту  розпорядження та розпорядження від 25.11.2022 року №117, з таких підстав.
За п. 2 ч. 1 статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати, зокрема, 2) нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.
Згідно ч. 4 ст. 15 цього закону проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 10 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.
Право запитувача оскаржити до керівника розпорядника, вищого органу або суду невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону, інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача передбачено частиною другою статті 23 Закону України «Про доступ до публічної інформації».
За ч. 3 статті 23 Закону України «Про доступ до публічної інформації» оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.
Отже, законодавець не пов`язує невчасну публікацію проекту рішення органу місцевого самоврядування, з правильністю та законністю такого рішення в подальшому.
Крім того, розпорядження від 25.11.2022 року №117 не є предметом розгляду цієї справи, відомості про його оскарження (скасування) у встановленому законом порядку відсутні.
Стосовно доводів позивача з приводу порушення терміну оприлюднення результатів громадського обговорення на офіційному сайті Краматорської міської ради та певних недоліків в ньому, то суд враховує правовий висновок Верховного Суду в постанови від 23.04.2020 року у справі № 813/1790/18, згідно якого порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.
Верховний Суд наголошує на необхідності дотримання встановленої законом процедури прийняття відповідного акту, проте, звертає увагу, що саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення.
Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).
Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.
Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.
Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.
Головною умовою, у правовій процедурі прийняття рішення органом місцевого самоврядування (щодо перейменування об`єкту права власності) є проведення громадських обговорень, оскільки вказане рішення зачіпає інтереси мешканців відповідної територіальної громади та повинно бути ними схвалено.
Враховуючи те, що відповідачем проведено громадське обговорення, наведені позивачем доводи не можуть бути підставою для скасування спірного розпорядження.
Навіть враховуючи порушення строків оприлюднення результатів громадського обговорення, в даному випадку мала місце бездіяльність, яка не порушує права позивача в межах спірних правовідносин, оскільки не свідчить про необґрунтованість оскаржуваного розпорядження.
За правовим висновком Великої Палати Верховного Суду в постанові від 23 січня 2019 року у справі №750/10172/17 обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Отже, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення суб`єкта владних повноважень, яке порушує безпосередньо права чи обов`язки позивача.
Тобто, що стосується інтересів фізичної особи, то такі підлягають судовому захисту виключно тоді, коли вони ґрунтуються на законі. Іншими словами, це ті інтереси, які або прямо закріплені в чинному законодавстві, або ним обумовлюються і передбачаються. Саме по собі бажання певної особи щоб вулиця на якій вона проживає мала саме таку назву, а не іншу не підлягає судовому захисту, позаяк таке бажання жодним чином не охороняється чинним законодавством.
Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи встановлені обставини, апеляційний суд погоджує висновок суду першої інстанції про відмову у задоволені позову.
Таким чином, спір за суттю вимог судом першої інстанції вирішений правильно, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, внаслідок чого відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.
Керуючись ст.ст. 250, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                              П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 14 листопада 2023 року у справі № 200/5093/23 за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації про визнання протиправним та скасування розпорядження - залишити без змін.
Повний текст постанови складений 22 травня 2024 року.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття та відповідно до ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до Верхового Суду  протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий                                                                             І.В. Геращенко

            Судді:                                                                           А.А. Блохін

                                                                                                  Т.Г. Гаврищук