ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/10158/23                                          Суддя першої інстанції: Віталіна ГАЙДАШ

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  07 травня 2024 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого судді          - Шведа Е.Ю.,
суддів                              - Голяшкіна О.В., Заїки М.М.,
при секретарі                    - Левкович А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Офісу Генерального прокурора та Черкаської обласної прокуратури на проголошене об 11 годині 51 хвилині рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2024 року, повний текст якого складено 26 лютого 2024 року, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Чотирнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), Офісу Генерального прокурора, третя особа - Черкаська обласна прокуратура, про визнання протиправними та скасування рішення і зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:
У жовтні 2023 року ОСОБА_1 (далі - Позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Чотирнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) (далі - Відповідач-1, Чотирнадцята кадрова комісія), Офісу Генерального прокурора (далі - Відповідач-2, Офіс ГП), третя особа - Черкаська обласна прокуратура (далі - Третя особа), про:
- визнання протиправним та скасування рішення Чотирнадцятої кадрової комісії від 20.09.2023 №2 про неуспішне проходження прокурором Черкаської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_1 атестації за результатами складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки;
- зобов`язання Чотирнадцятої кадрової комісії, Офісу ГП призначити прокурору Черкаської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_1 новий час (дату) складання повторного іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки та включити її до графіку складання такого іспиту.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 14.02.2024 позов задоволено повністю. 
При цьому суд першої інстанції виходив з того, що наявними у матеріалах справи документами підтверджується факт розміщення ОСОБА_1 поряд з іншою особою, яка відволікала її від здачі іспиту словесними зверненнями, що позбавляло Позивача часу на роздуми та можливості концентрації над поставленими питаннями іспиту, визначення їй місця складання іспиту, на якому доводилося постійно руками прикривати монітор від сонця, а також постійного руху по залу одного з спостерігачів, що відволікало Позивача. Викладене, з огляду на те, що неналежний розгляд Чотирнадцятою кадровою комісією заяви ОСОБА_1 про перенесення іспиту на іншу дату, свідчить про невідповідність оскаржуваного індивідуального акту критеріям, визначеним у ч. 2 ст. 2 КАС України, а відтак має своїм наслідком визнання його протиправним та скасування із покладенням на Чотирнадцяту кадрову комісію обов`язку призначення ОСОБА_1 нового часу (дати) складання повторного іспиту.
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, Офіс Генерального прокурора подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що порядок та умови проведення атестації прокурорів регламентовано нормами чинного законодавства, з якими Позивач був ознайомлений шляхом подання заяви про її проходження. Підкреслює, що ОСОБА_1 було завершено тестування, а протягом його проходження вона не повідомляла про будь-які об`єктивні незалежні від Позивача обставини, які цьому перешкоджали. Наголошує, що виключно після отримання негативного результату складання тесту Позивачем було ініційовано питання про повторне складання іспиту. З посиланням на позицію Верховного Суду зазначає, що своїми діями Позивач фактично намагається спростувати отриманий негативний результат. Окремо зауважує, що покладення на Чотирнадцяту кадрову комісію обов`язку з призначення ОСОБА_1 нового часу складання повторного іспиту є втручанням у дискреційні повноваження органу.
Крім того, вважаючи рішення суду першої інстанції таким, що прийнято з порушенням норм матеріального і процесуального права, Черкаська обласна прокуратура подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити. Свою позицію обґрунтовує тим, що за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 про повторне тестування наявність у неї такого права не встановлено, що свідчить про обґрунтованість прийнятого Чотирнадцятою кадровою комісією рішення. Звертає увагу, що будь-яких доказів порушення порядку розміщення прокурорів під час складання іспиту Позивачем не надано, а матеріали відеозапису створення ОСОБА_1 перешкод при проходженні тестування не містять. Окремо наголошує, що покладення судом обов`язку із визначення нового часу для повторного складання Позивачем іспиту є втручанням у дискреційні повноваження органу державної влади.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.04.2024 відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційні скарги та витребувано матеріали справи з суду першої інстанції, які надійшли 12.04.2024.
У відзиві на апеляційні скарги ОСОБА_1 просить залишити їх без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що, всупереч доводів Апелянтів, Позивачем не оскаржується нормативно визначений порядок проведення атестації прокурорів. Наголошує на помилковості твердження Апелянтів про втручання суду у дискреційні повноваження органу, оскільки кадрова комісія наділена правом приймати процедурні рішення, у тому числі шляхом призначення нової дати складання іспиту. Підкреслює, що попри аргументи апеляційних скарг порядок проведення тестування визначено у підручнику «Психодіагностика», а також у Стандартах для психологічних та освітніх тестів 2014 року, вимоги яких відповідачами не забезпечені. Стверджує, що апелянтами не враховано відсутність у Позивача об`єктивної можливості звернутися до представника кадрової комісії чи розробника програмного забезпечення через те, що таке звернення не зупиняє перебігу тестування, а причини, що не дали змогу успішно завершити тестування, виникли майже на останній хвилині.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.04.2024 справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 07.05.2024.
У судовому засіданні представник Офісу Генерального прокурора доводи апеляційної скарги підтримав та просив суд її вимоги задовольнити повністю з викладених у ній мотивів і підстав, не заперечуючи проти задоволення апеляційної скарги Черкаської обласної прокуратури.
Представник Третьої особи підтримав вимоги власної апеляційної скарги, а також апеляційної скарги Відповідача-2.
Позивач та його представник наполягали на залишенні апеляційних скарг без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Чотирнадцята кадрова комісії, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибула.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, заслухавши пояснення представників учасників справи, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, а рішення суду першої інстанції - скасуванню, виходячи з такого.
Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено судом першої інстанції, на підставі наказу Прокуратури Черкаської області від 14.12.2015 №763к ОСОБА_1 призначено на посаду прокурора Черкаської міської прокуратури з 15.12.2015 (т. 1 а.с. 204-205).
ОСОБА_1 08.10.2019 подано Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в окружній прокуратурі та про намір пройти атестацію (т. 1 а.с. 203).
18 жовтня 2020 року ОСОБА_1 подала до Другої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації, прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) заяву про перенесення складання іспиту з анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, що був запланований на 29.10.2020. Підставою подання було визначено післяпологове лікування та догляд за новонародженим сином, який народився 23.09.2020 (т. 1 а.с. 21-22).
Як свідчать матеріали справи, вищезазначену заяву Позивача було задоволено та складання іспиту було відкладено Комісією на невизначений термін (т. 1 а.с. 24-25).
Згідно наказу Черкаської обласної прокуратури від 27.11.2020 №728в прокурору Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_1 надано відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку з 30.11.2020 до 23.09.2023 (т. 1 а.с. 203, зворотній бік).
У червні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Чотирнадцятої кадрової комісії із заявою, в якій просила включити її до графіку проведення атестації (т. 1 а.с. 26-27).
Судом першої інстанції встановлено, що 21.08.2023 ОСОБА_1 успішно склала іспит з анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону.
За результатами складання 12.09.2023 іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки ОСОБА_1 набрано 90 балів, у той час як прохідний бал становив 93 (т. 1 а.с. 144, 146).
ОСОБА_1 12.09.2023 звернулася до голови Чотирнадцятої кадрової комісії із заявою, в якій просила надати їй можливість повторно скласти тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (т. 1 а.с. 154). Указана заява була обґрунтована неможливістю об`єктивно сконцентруватися на завданнях та відповісти на всі тесті через те, що ліворуч знаходилася сусідня кандидатка, яка періодично відволікала її від вирішення завдань та нагадувала про використаний час, у зв`язку з чим Позивач не змогла отримати достатню кількість балів для успішного проходження тестування та вкластися у відведений час і, відповідно, прийняти всі питання. При цьому в заяві зазначено, що інші кандидати мали можливість сидіти окремо один від одного та належним чином сконцентруватися на вирішенні завдань. Окрім наведеного у заяві вказано на те, що про ці факти ОСОБА_1 повідомляла представників комісії відразу після проходження тестування.
За наслідками розгляду поданої заяви Чотирнадцята кадрова комісія на своєму засіданні прийшла до висновку, що зазначені ОСОБА_1 факти, що нібито вплинули на результат складання нею іспиту, не знайшли свого підтвердження. У зв`язку з тим, а також зважаючи на те, що Порядком не встановлено повноваження кадрової комісії щодо допуску особи до повторного складання іспиту після оголошення його результатів, а також не встановлено право особи на повторне проходження відповідного етапу атестації у разі його неуспішного проходження, було вирішено обмежитися обговоренням заяви ОСОБА_1 від 12.09.2023. Указане рішення Чотирнадцятої кадрової комісії зафіксовано у протоколі її засідання від 20.09.2023 №93 (т. 1 а.с. 151-152).
Також 20.09.2023 Чотирнадцятою кадровою комісією обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) прийнято рішення № 2 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки», згідно якого ОСОБА_1 не допущено до етапу проходження співбесіди та визнано таким, що неуспішно пройшла атестацію, оскільки за результатами складання іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки набрала 90 балів, що є менше прохідного балу 93 для успішного складання іспиту (т. 1 а.с. 20).
Враховуючи встановлені вище обставини, виходячи з системного аналізу приписів п. п. 3, 4, 6, 7, 9, 10 Прикінцевих і перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» (далі - Закон), Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженого наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 №221 (далі - Порядок №221), суд першої інстанції прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог з огляду на те, що наявними у матеріалах справи доказами підтверджено існування сторонніх незалежних від Позивача чинників, які перешкоджали останньому проходити тестування, що не було враховано Відповідачем-1 при розгляді заяви про перенесення дати іспиту.
З такими висновками суду першої інстанції не можна погодитися з огляду на таке.
Закон, яким запроваджено реформування системи органів прокуратури, набрав чинності 25.09.2019. 
За правилами пункту 7 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону прокурори та слідчі органів прокуратури, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів і слідчих у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.
Згідно пунктів 10-14 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону прокурори та слідчі органів прокуратури, зазначені в підпунктах 1-4 пункту 7 цього розділу, мають право у строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації. Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком проходження прокурорами атестації.
Атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями Офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур, утворення, визначення складу, періоду та порядку роботи яких, здійснюється Генеральним прокурором.
Предметом атестації є оцінка: 1) професійної компетентності прокурора; 2) професійної етики та доброчесності прокурора. 
Атестація прокурорів включає такі етапи: 1) складення іспиту у формі анонімного письмового тестування або у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора. Результати анонімного тестування оприлюднюються кадровою комісією на офіційному вебсайті Генеральної прокуратури України або Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за 24 години до проведення співбесіди; 2) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання.
Атестація може включати інші етапи, непроходження яких може бути підставою для ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації прокурором. Перелік таких етапів визначається у Порядку проходження прокурорами атестації, який затверджує Генеральний прокурор.
Графік проходження прокурорами атестації встановлює відповідна кадрова комісія. Атестація проводиться прозоро та публічно, у присутності прокурора, який проходить атестацію. Перебіг усіх етапів атестації фіксується за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису.
Відповідно до п. 16 розд. ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону за результатами складення прокурором іспиту відповідна кадрова комісія ухвалює рішення щодо допуску прокурора до проведення співбесіди. Якщо прокурор за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, встановлений згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, це є підставою для недопущення прокурора до етапу співбесіди і ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором.
У свою чергу, пунктом 17 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону передбачено, що кадрові комісії за результатами атестації прокурора ухвалюють одне із таких рішень: рішення про успішне проходження прокурором атестації або рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Кадрові комісії за результатами атестації подають Генеральному прокурору інформацію щодо прокурорів, які успішно пройшли атестацію, а також щодо прокурорів, які неуспішно пройшли атестацію.
Повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів, крім випадків її проходження прокурорами та слідчими органів прокуратури, зазначеними в підпункті 3 пункту 7 цього розділу, забороняється.
Згідно п. 9 розд. ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону атестація здійснюється згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором, з урахуванням особливостей, визначених пунктом 7 цього розділу.
Такий Порядок, як вже було зазначено вище, було затверджено наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 №221. 
Відповідно до п. п. 1, 9 та 10 розд. I Порядку № 221 атестація прокурорів - це встановлена розділом II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» (далі - Закон) та цим Порядком процедура надання оцінки професійній компетентності, професійній етиці та доброчесності прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур і військових прокуратур.
Атестація проводиться на підставі письмової заяви прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури про переведення на посаду прокурора відповідно в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, в якій зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних і на застосування процедур та умов проведення атестації. Форми типових заяв прокурора встановлено у додатку 2 до цього Порядку. 
Заява, вказана у пункті 9 розділу I цього Порядку, подається Генеральному прокурору прокурорами Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), прокурорами регіональних прокуратур, військових прокуратур регіонів (на правах регіональних), прокурорами місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів та інших військових прокуратур (на правах місцевих) до 15 жовтня 2019 року (включно). Особа, яку за рішенням суду поновлено на посаді прокурора або слідчого прокуратури після 15 жовтня 2019 року, подає таку заяву Генеральному прокурору упродовж 5 днів після видання керівником органу прокуратури наказу про її поновлення на посаді. 
Як було встановлено судом першої інстанції та вбачається матеріалів справи, ОСОБА_1 подала Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в окружній прокуратурі та про намір пройти атестацію. 
Отже, подаючи вказану заяву, Позивач підтвердив своє бажання пройти атестацію, вказав на ознайомлення та погодження з усіма умовами та процедурами проведення атестації, що визначені Порядком № 221. Тобто, ОСОБА_1 цілком і повністю була ознайомлена з умовами та процедурами проведення атестації та погодилася на їх застосування.
Згідно п. п. 4-6 розд. ІІІ Порядку № 221 тестування проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів відповідної кадрової комісії.
Прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту встановлює своїм наказом Генеральний прокурор після складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора.
Прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. 
Учасниками справи не заперечується, що наказом Генерального прокурора від 21.02.2020 №105 «Про встановлення прохідного балу для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички під час атестації прокурорів регіональних прокуратур, а також оприлюднення зразка тестових питань і правил складання іспиту» прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки під час атестації прокурорів регіональних прокуратур - 93 бали.
З матеріалів справи вбачається, що відповідно до відомостей про результати складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, відповідності здійснювати повноваження прокурора, Позивачем за результатами цього тестування набрано 90 балів, що підтверджено його особистим підписом у зазначеній відомості (т. 1 а.с. 146).
Водночас, судова колегія звертає увагу, що, як правильно зазначено Офісом ГП в апеляційній скарзі, у примітках до вказаної відомості ОСОБА_1 не вказала будь-яких зауважень стосовно процедури та порядку складання іспиту у формі анонімного тестування. 
Посилання Позивача, з якими погодився суд першої інстанції, про те, що розміщення ОСОБА_1 поруч з іншою особою, яка її відволікала своїми висловлюваннями, необхідність прикривання рукою монітору комп`ютера від попадання сонячних променів, а також постійний рух спостерігача аудиторією, утворило об`єктивні перешкоди для нормального складання іспиту з огляду на неможливість сконцентруватися на питаннях і втрату внаслідок цього часу, є, на переконання колегії суддів, безпідставним, з огляду на таке.
Аналіз змісту відеозаписів (т. 2 а.с. 28) свідчить, що протягом усього періоду тестування ОСОБА_1 не зверталася до членів Чотирнадцятої кадрової комісії із заявами щодо неможливості продовження проходження іспиту внаслідок некоректної поведінки іншої особи, потрапляння сонячного світла на екран комп`ютера чи переміщення членів комісії аудиторією. Крім того, окремі коментарі особи, що поряд з Позивачем складала іспит, чи періодичне жестикулювання руками як сусідкою ОСОБА_1 , так і нею самою, не дають безумовних підстав стверджувати, що відповідні обставини створювали об`єктивні перешкоди Позивачу у складанні іспиту. Переміщення члена Чотирнадцятої кадрової комісії аудиторією відбувалося не перед ОСОБА_1 , а у проході між столами з огляду на розташування місць для складання іспиту, що не дає підстави вважати, що відповідними діями член комісії відволікав особу.
Відтак, на переконання колегії суддів, наявними у матеріалах справи відеозаписами не підтверджуються достеменно факти існування об`єктивних обставин, які б перешкоджали Позивачу проходити тестування. У свою чергу, цими ж записами підтверджується, що правом звернення до членів Чотирнадцятої кадрової комісії з приводу обставин, які, за твердженням ОСОБА_1 , не давали їй можливості сконцентруватися над завданнями, остання не скористалася. 
У площині наведеного суд апеляційної інстанції звертає увагу, що, як свідчать обставини цієї справи, Позивач з`явився для складення іспиту, пройшов другий етап атестації, набравши меншу кількість балів від прохідного балу для успішного складання іспиту, та результат тестування зафіксовано у відповідній відомості. ОСОБА_1 не заперечується, що тестування нею було завершене, а із заявою до Чотирнадцятої кадрової комісії з вимогою призначити повторний іспит вона звернулася лише після складення іспиту та отримання негативного результату.
Верховний Суд, зокрема, у постановах від 10.02.2022 у справі №300/1454/20, від 29.09.2021 у справі №440/2682/20, від 25.11.2021 у справі №160/5745/20, від 15.12.2021 у справі №420/4663/20, від 26.01.2022 у справі №640/15408/20, від 13.03.2024 у справі №260/6731/21 висловив правову позицію, відповідно до якої у разі об`єктивної наявності технічних збоїв під час тестування або поганого самопочуття єдиною логічною, послідовною і такою, що сприймається є поведінка, коли прокурор звертається до членів комісії або робочої групи і не завершує тестування, передбачаючи, що результат буде негативний, а просить, з огляду на ситуацію, що склалася, перенести тестування на інший день. Про такі обставини прокурор може зазначити також у відомості, в якій розписувався відразу після завершення тестування, засвідчуючи отриманий результат.
Проте, як свідчать матеріали справи, у цій справі Позивач таких дій не вчинив, а навпаки, завершив тестування без висловлення будь-яких зауважень у відомості про результати тестування. 
Відповідно до п. 7 розд. І Порядку №221 повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних чи інших причин, які не залежали від членів комісії та прокурора, або ж у разі скасування судом рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації комісія призначає новий час (дату) складання прокурором відповідного іспиту чи проведення з ним співбесіди.
Отже, у справі, рішення в якій є предметом апеляційного перегляду, наявність виключних обставин для повторного проходження одного з етапів атестації, визначених пунктом 7 розділу І Порядку № 221 (переривання тестування/непроведення його з технічних або інших причин), не було, оскільки Позивач завершив тестування. Указане дає підстави вважати іспит, складений ОСОБА_1 , таким, що відбувся.
При цьому, відповідно до вже згаданого вище п. 6 розд. ІІІ Порядку № 221 прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Таким чином, отримані ОСОБА_1 результати іспиту, проходження якого вона завершила, виключають дискрецію Чотирнадцятої кадрової комісії прийняти будь-яке інше рішення, окрім одного можливого - про неуспішне проходження прокурором атестації.
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 21.03.2024 у справі №640/33160/21.
У зв`язку із цим, Чотирнадцятою кадровою комісією на підставі пунктів 13, 16, 17 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону, пункту 6 розділу І, пункту 6 розділу III Порядку №221 прийнято рішення від 20.09.2023 №2 про неуспішне проходження Позивачем атестації.
Отже, оскаржуване рішення Чотирнадцятої кадрової комісії є обґрунтованим, мотивованим, містить посилання на нормативно-правові акти та обґрунтування щодо набрання ОСОБА_1 за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки 90 бал, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту, а тому підстави для його скасування відсутні.
До такого ж висновку за подібних обставин прийшов Верховний Суд й у постанові від 20.03.2024 у справі №160/6211/20.
У площині наведеного посилання Позивача, з яким погодився суд першої інстанції, про те, що Чотирнадцята кадрова комісія не забезпечила розгляд по суті заяви ОСОБА_1 про повторне складання іспиту, чим не забезпечила по суті врахування та детальне вивчення всіх її аргументів, колегія суддів відхиляє, оскільки, як було встановлено вище, Позивач вважається таким, що завершив тестування, а відтак у Відповідача-1, за відсутності будь-яких зауважень ОСОБА_1 під час складання іспиту щодо порушень порядку його проведення, не було іншого (альтернативного) варіанту поведінки окрім прийняття рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Таким чином, оскільки оскаржуване рішення Чотирнадцятої кадрової комісії від 20.09.2023 №2 прийнято останньою у відповідності до вимог чинного законодавства та у порядок і спосіб, ним передбачений, суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку про наявність правових підстав для його скасування.
Крім того, оскільки позовні вимоги про зобов`язання Відповідача-1 призначити Позивачу новий час (дату) складання повторного іспиту та включення його до графіку складання такого іспиту є похідними від вимоги про скасування рішення про неуспішне проходження атестації, то в цій частині позовні вимоги задоволенню також не підлягають, що має наслідком скасування рішення суду першої інстанції й у зазначеній частині.
Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Таким чином, зважаючи на встановлену вище відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог з огляду на непідтвердження матеріалами справи існування об`єктивних і таких, про які повідомлено під час проходження тестування перешкод, які з незалежних від Позивача підстав не надали йому можливості успішно виконати завдання, судова колегія приходить до висновку про передчасність твердження Черкаського окружного адміністративного суду про можливість задоволення позовних вимог, а тому вважає за необхідне рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Приписи п. п. 1, 4 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при ухваленні рішення неповно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також неправильно застосовані норми матеріального права, що стали підставою для невірного вирішення справи у частині. У зв`язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційні скарги задовольнити, а рішення суду - скасувати.
Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -  

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційні скарги Офісу Генерального прокурора та Черкаської обласної прокуратури - задовольнити повністю.
Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2024 року - скасувати.
Прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.
Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя                                                                      Е.Ю. Швед 

Судді                                                                                            О.В. Голяшкін

                                                                                                    М.М. Заїка

Повний текст постанови складено та підписано 07 травня 2024 року.