ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2024 року	Львів	Справа № 380/15753/23 пров. № А/857/391/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі :

головуючого судді :                                                  Кухтея Р.В.,
суддів :                                                                      Гуляка В.В., Шевчук С.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2023 року (ухвалене головуючим-суддею Гуликом А.Г. в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у м. Львові) у справі за адміністративним позовом Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради до управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (за участі третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ) про визнання протиправним та скасування висновку,

                                                         в с т а н о в и в :

У липні 2023 року Залізнична районна адміністрація Львівської міської ради (далі - Залізнична РА ЛМР, позивач) звернулася в суд із адміністративним позовом до управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (далі - Управління Держаудитслужби, Управління, відповідач) (за участю третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 , третя особа)), в якому просила визнати протиправним та скасувати п.3 Розділу II висновку Управління Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-03-02-006941-а “Послуги з поточного ремонту тротуару, колесовідбійників та перил на шляхопроводі на АДРЕСА_1 ; Код 45230000-8) Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь; за ДК 021:2015 “Єдиний закупівельний словник” ГБН Г.1-218-182:2011“Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та переліки робіт”; (Утримання вулично-шляхової мережі)” щодо зобов`язання здійснити заходи по усуненню виявлених порушень шляхом розірвання договору про закупівлю №59 від 28.03.2023 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 06.11.2023 позовні вимоги були задоволені повністю.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Управління Держаудитслужби подало апеляційну скаргу, в якій через неправильне застосування норм матеріального та порушення норм процесуального права просить його скасувати та прийняти постанову, якою відмовити Залізничній РА ЛМР у задоволенні позовних вимог повністю.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що за результатами проведеного моніторингу встановлено наявність підстав для відхилення позивачем тендерної пропозиції учасника ФОП ОСОБА_1 . Також наполягає на тому, що обраний відповідачем спосіб усунення порушень відповідає вчиненому позивачем порушення.
Позивач та третя особа не скористалися правом подачі відзиву на апеляційну скаргу у встановлений судом строк.
Згідно п.3 ч.1 ст.311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши наявні по справі матеріали та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти постанову, якою відмовити Залізничній РА ЛМР у задоволенні позовних вимог повністю, виходячи з наступного.
З матеріалів справи видно, що Залізнична РА ЛМР у системі електронних торгів Prozorro оголосила процедуру відкритих торгів UA-2023-03-02-006941-а за предметом закупівлі послуги з поточного ремонту тротуару, колесо відбійників та перил шляхопроводу на АДРЕСА_1 , за результатами яких переможцем визначено ФОП ОСОБА_1 , з яким укладено договір №59 від 28.03.2023.
Управління Держаудитслужби провело моніторинг процедури закупівлі, здійсненої Залізничною РА ЛМР. Предмет закупівлі : послуги з поточного ремонту тротуару, колесо відбійників та перил шляхопроводу на вул. Городоцькій у м. Львові; 3500000 грн, 45233161-5, ДК021, 1, послуга.
За результатами моніторингу складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-03-02-006941-а від 21.06.2023 “Послуги з поточного ремонту тротуару, колесовідбійників та перил шляхопроводу на вул. Городоцькій у м. Львові; Код 45230000-8) Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь; за ДК 021:2015 “Єдиний закупівельний словник” ГБН Г.1-218-182:2011“Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та переліки робіт”; (Утримання вулично-шляхової мережі)” (далі – Висновок моніторингу, оскаржений висновок). Моніторинг тривав з 05.06.2023 по 21.06.2023.
Розділом 2 констатуючої частини висновку моніторингу встановлено наступні порушення : тендерна документація не відповідає нормам п.8 ч.2, абз.1 ч.3 ст.22, абз.1 п.28 та абз.2 п.36 Особливостей; порушення вимог п.п.2 п.41 Особливостей.
У пункті 3 Розділу ІІ “Констатуюча частина” висновку моніторингу, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5, 10 Закону України “Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні” №2939-XII від 26.01.1993 (далі - Закон №2939), Управління зобов`язало позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, шляхом розірвання договору про закупівлю №59 від 28.03.2023 та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи оспорюваний висновок протиправним, Залізнична РА ЛМР звернулася до адміністративного суду з даним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги у повному обсязі, суд першої дійшов висновку про обґрунтованість оспорюваного висновку про результати моніторингу в частині встановлення допущених позивачем порушень (крім порушення вимог законодавства про публічні закупівлі в частині ретушування конфіденційної інформації). Разом з тим, суд вказав, що зазначені у висновку порушення мають формальний характер, і вимоги, викладені у ньому не сприяють реалізації основної мети Закону, а саме: забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, при тому, що відповідач не надав доказів, які б давали підстави вважати, що для бюджету настали негативні наслідки, а також не встановлено неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, зловживань з боку учасників торгів тощо.
Проте, колегія суддів вважає, що до таких висновків суд першої інстанції прийшов з неправильним застосуванням норм матеріального та з порушенням норм процесуального права, виходячи з наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст.1 Закону №2939, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.
Згідно ч.1, 2, 4 ст.5 Закону №2939, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України “Про публічні закупівлі”, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України “Про публічні закупівлі” №922-VIII від 25.12.2015 (далі - Закон №922).
Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №922, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах 8 та 9 статті 3 цього Закону.
Згідно ч.2 ст.8 Закону №922, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав : 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися : інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Частиною третьою статті 8 Закону №922 передбачено, що повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Згідно ч.4 ст.8 Закону №922, строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Частиною шостою статті 8 Закону №922 визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
За змістом ч.7 ст.8 Закону №922, у висновку обов`язково зазначаються : 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Згідно дефініції, наведеній у п.31, п.32 ч.1 ст.1 Закону №922, тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Відповідно до ч.1 ст.26 Закону №922, тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його тендерної пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система закупівель повинна забезпечити можливість подання тендерної пропозиції/пропозиції всім особам на рівних умовах.
Згідно ч.1, п.14 ч.2 ст.22 Закону №922, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав. У тендерній документації зазначаються такі відомості - кінцевий строк подання тендерних пропозицій.
Частиною першою статті 31 Закону №922 визначено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо : 1) учасник процедури закупівлі : не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону; не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства; зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції; не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей; не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного вчастині чотирнадцятій статті 29 цього Закону; визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону; 2) тендерна пропозиція учасника : не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією; є такою, строк дії якої закінчився; 3) переможець процедури закупівлі : відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону; не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другої статті 41 цього Закону; не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.
Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що за результатами розгляду та оцінки тендерних пропозицій Залізнична РА ЛМР визначила переможця ФОП ОСОБА_1 та уклала з ним договір.
В оспорюваному висновку відповідачем встановлено невідповідність тендерної документації нормам п.8 ч.2, абз.1 ч.3 ст.22, абз.1 п.28, абз.2 п.36 Особливостей; порушення вимог п.п.2 п.41 Особливостей.
Щодо порушення позивачем вимог абз.1 ч.3 ст.22 Закону №922, абз.1 п.28 та абз.2 п.36 Особливостей, колегія суддів зазначає наступне.
У констатуючій частині висновку моніторингу зазначено, що в порушення вимог абз.1 ч.3 ст.22, абз.1 п.28, абз.2 п.36 Особливостей, позивачем у п.п.1.2 п.1 Додатку №1 до тендерної документації встановлено умову щодо надання у складі тендерної пропозиції учасника завіреної копії штатного розпису (з ретушуванням зарплатно-фінансових показників) та завірених копій цивільно-правових договорів (з ретушуванням персональних даних працівників), тобто визначено конфіденційною інформацію, що стосується документів, які підтверджують відповідність учасників кваліфікаційному критерію “наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід” відповідно до ст.16 Закону №922.
З приводу наведеного порушення, суд першої інстанції вірно врахував, що відповідно до абз.2 ч.2 ст.28 Закону №922, не підлягає розкриттю інформація, що обґрунтовано визначена учасником як конфіденційна, у тому числі та, яка містить персональні дані. Конфіденційною не може бути визначена інформація про запропоновану ціну, інші критерії оцінки, технічні умови, технічні специфікації та документи, що підтверджують відповідність кваліфікаційним критеріям відповідно до ст.16 цього Закону, і документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст.17 цього ж Закону.
Щодо порушення позивачем вимог абз.1 ч.3 ст.22 Закону №922, абз.1 п.28 Особливостей, колегія суддів зазначає наступне.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що у п.п.4.1 п.4 розділу “Результати торгів та укладання договору про закупівлю” тендерної документації встановлено умову, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання та виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків зокрема “погодження зміни ціни за одиницю товару у договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення”.
Предметом закупівлі є послуги, що підтверджується інформацією, зазначеною замовником у тендерній документації та оголошенні про проведення відкритих торгів з особливостями.
Як вірно зазначив суд першої інстанції, вказана підстава зміни істотних умов договору про закупівлю застосовується замовниками у разі, якщо предметом закупівель є товари, що підтверджується п.п.2 п.19 Особливостей.
Отже, за таких обставин, у контексті наведених вимог законодавства, яким врегульовані спірні правовідносини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість оспорюваного висновку в частині порушення позивачем вимог абз.1 ч.3 ст.22 Закону №922 та абз.1 п.28 Особливостей.
Щодо порушення вимог п.8 ч.2 ст.22 Закону №922, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно п.8 ч.2 ст.22 №922, тендерна документація повинна містити проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.
Відтак, тендерна пропозиція учасника має бути подана відповідно до вимог тендерної документації замовника, оскільки проект договору є обов`язковою частиною тендерної документації замовника, то однією із складових змісту тендерної пропозиції учасника є проект договору про закупівлю.
Разом з тим, моніторингом встановлено, що проект договору (додаток №3 до тендерної документації) не містить порядку зміни його умов, у випадках, встановлених п.п.7 п.19 Особливостей.
При цьому, вказане порушення підтверджується матеріалами справи та не спростоване позивачем.
Суд першої інстанції також вірно погодився з висновками відповідача щодо порушення позивачем у п.1 додатку №3 до тендерної документації умови про визначення ціни пропозиції, розрахунку договірної ціни і кошторисної документації з урахуванням розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об`єктів, що споруджується із залученням коштів міського бюджету м. Львова згідно з рішенням виконавчого комітету ЛМР, чинним на момент проведення торгів.
Колегія суддів зазначає, що саме позивач на стадії процедури моніторингу закупівлі зобов`язаний довести та надати докази (відповідні документи) на підтвердження того, що має право обрання саме тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 .
Колегія суддів вважає, що Управління навело достатнє обґрунтування причин, за наявності яких прийнято оспорюваний висновок, у якому орган державного фінансового контролю зазначив про порушення позивачем як підконтрольною установою приведених вище положень Закону №922 та у цьому зв`язку зобов`язав його здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку.
Проте, позивачем не було спростовано порушення ним приведених вище вимог Закону №922.
Колегія суддів наголошує, що позивач обґрунтовуючи позовні вимоги, акцентує увагу тільки на розірванні договору та не оскаржує висновки констатуючої частини оспорюваного висновку.
Отже, зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, встановив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, з урахуванням характеру порушення, що свідчить про його чіткість та визначеність. Відтак висновок моніторингу процедури закупівлі як щодо обставин виявлених порушень, так і їх правової кваліфікації, є вірним та відповідає матеріалам справи.
Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 26.10.2022 по справі №420/693/21, від 10.11.2022 по справі №200/10092/20-а, від 17.11.2022 по справі №620/6135/20, від 24.01.2023 по справі №280/8475/20, від 31.01.2023 по справі №260/2993/21, які в силу положень ч.5 ст.242 КАС Укр аїни мають бути враховані при розгляді цієї справи.
Проте, суд першої інстанції не взяв до уваги вищенаведеного та дійшов помилкового висновку, що вимога відповідача про усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків шляхом розірвання укладеного договору, призведе до порушення прав та інтересів третьої особи - ФОП ОСОБА_1 та матиме негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні із виявленими недоліками.
З цього приводу, колегія суддів вважає за необхідне вказати, що варіант усунення порушення шляхом розірвання договору спрямований на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, а тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Отже, у разі дотримання вимог Закону №922, відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Згідно ч.1 ст.41 Закону №922, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 203 ЦК України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до ч.2 ст.16 ЦК України, одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
За змістом ч.1 ст.215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, а тому неправомірне укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Відповідач конкретизував у висновку, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що вказує на чіткість оспорюваного висновку та його визначеність.
Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку підлягали виконанню.
Можливість усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований в оспроюваному висновку спосіб узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 26.10.2022 по справі №420/693/21, від 10.11.2022 по справі №200/10092/20-а, від 24.01.2023 по справі №280/8475/20, від 31.01.2023 по справі №260/2993/21.
Проте, наведені обставини залишилися поза увагою суду першої інстанції.
Таким чином, оскільки Управління Держаудитслужби діяло підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, оспорюваний висновок є правомірним.
Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України та ст.17 Закону України “Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини”, суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського Суду з прав людини (далі – ЄСПЛ) як джерела права.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, судом апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив ЄСПЛ у справі “Проніна проти України” (рішення від 18.07.2006). 
Зокрема, у пункті 23 рішення ЄСПЛ зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи, що і зроблено апеляційним судом переглядаючи рішення суду першої інстанції, аналізуючи відповідні доводи скаржника.
Так, у рішенні від 10.02.2010 у справі “Серявін та інші проти України” ЄСПЛ наголосив на тому, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі “Руїс Торіха проти Іспанії” (RuizTorija v. Spain) від 09.12.1994). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі “Суомінен проти Фінляндії” (Suominen v. Finland) від 01.07.2003). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі “Гірвісаарі проти Фінляндії” (Hirvisaari v. Finland) від 27.09.2001).
Згідно п.4 ч.1 ст.317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги є суттєвими та складають підстави для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, у зв`язку з чим оскаржуване рішення підлягає скасуванню з прийняттям постанови про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.10 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому судове рішення, постановлене за результатами апеляційного перегляду в касаційному порядку оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу.
Керуючись ст.ст.12, 308, 311, 315, 317, 321, 325, 328, 329 КАС України, суд,

                                                   п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області задовольнити.
Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2023 року по справі №380/15753/23 скасувати та прийняти постанову, якою у задоволенні позовних вимог Залізничної районної адміністрації Львівської міської ради до управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (за участі третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ) про визнання протиправним та скасування висновку відмовити повністю.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.  

Головуючий суддя	 	Р. В. Кухтей 	
судді	 	В. В. Гуляк 	
 	 	С. М. Шевчук