П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

04 червня 2024 р.	м. Одеса	Справа № 420/30008/23	

Перша інстанція: суддя Хом`якова В.В.,
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді – Шляхтицького О.І.,
суддів: Домусчі С.Д., Семенюка Г.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19.01.2024 у справі № 420/30008/23 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КАСІБУС» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державна податкова служба України про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії, –

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог.

У листопаді 2023 року представник ТОВ «КАСІБУС» звернувся до суду з адміністративним позовом у якому просив:
– скасувати рішення Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28.09.2023 № 106829;
– зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю “Касібус” з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків;
– стягнути з бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області судові витрати на користь позивача у розмірі 2684,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідач-1 протиправно прийняв рішення про внесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до п. 8 Критерії ризиковості платника податків, оскільки не конкретизував, яким саме критеріям ризиковості відповідає позивач. При цьому, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі яких прийнято оскаржене рішення, контролюючий орган не надав, а подані платником податків документи, які підтверджують господарську діяльність , ігнорував. В оскаржуваному рішенні замість заповнення графи, яка повинна містити конкретну та вичерпну “податкову інформація” було переписано у цю графу зміст пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, викладеного у додатку 1 до Порядку №1165, що вказує на те, що ним не дотримано вимоги щодо зазначення саме податкової інформації, яка стала підставою для прийняття оскаржуваного рішення, а не будь-якої іншої інформації.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Одеський окружний адміністративний суд рішенням від 19.01.2024 у справі № 420/30008/23 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "КАСІБУС" задовольнив.
Визнав противоправним та скасував рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби в Одеській області про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю “Касібус” критеріям ризиковості платника податку від 28.09.2023 року № 106829.
Зобов`язав Головне управління Державної податкової служби в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю “Касібус” з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.
Стягнув на користь Товариства з обмеженою відповідальністю “Касібус” (код ЄДРПОУ 40323741) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби в Одеській області (код ЄДРПОУ 44069166) сплачений судовий збір в розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з даним рішенням суду першої інстанції представник Головного управління ДПС в Одеській області подав апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі вказує, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову.
Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:
- суд першої інстанції надав перевагу доводам позивача, не прийнявши до уваги доказів відповідача, що призвело до порушення принципів, закріплених у ст. 8 КАС України, щодо рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі.

Обставини справи.

Судом першої інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю “Касібус” є юридичною особою, зареєстрованою 04.03.2016, платником податку на додану вартість зареєстроване 01.12.2016.
Основний вид діяльності – 70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування. Інші види діяльності: 68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 71.11 Діяльність у сфері архітектури; 71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах; 73.12 Посередництво в розміщенні реклами в засобах масової інформації; 73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки; 41.10 Організація будівництва будівель. Статутний капітал підприємства становить 5 000 000 грн.
У лютому 2021 року, у зв`язку із зупиненням реєстрації (блокуванням) податкової накладної та відповідно до інформації із Електронного кабінету платника податків ТОВ “Касiбус” стало відомо, що товариство з 12.01.2021 включено до переліку ризикових підприємств на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків. У описі ознаки за якою товариство внесено в реєстр ризикових платників зазначено: "У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування".
У зв`язку з тим, що товариство не володіло інформацією, на підставі якого протоколу Головним управлінням Державної податкової служби в Одеській області було прийнято рішення про його визначення ризиковим та за яким із критеріїв ризиковості платника податку, 22.02.2021 позивач звернувся з запитом на адресу Головного управління Державної податкової служби в Одеській області. На запит було отримано відповідь за вих. № 8481/6/15-32-18-02-14 від 06.04.2021, що за результатами моніторингу реєстрації ТОВ “Касiбус” податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 2020 року встановлені операції з придбання послуг (наприклад, установлення й монтаж складених бетонних та залізобетонних конструкцій і споруд в багатоповерховому житловому комплексi; оздоблювальні роботи, облаштування фундаменту; облаштування покриття підлоги; монтаж вентиляції та інші) у контрагентів-продавців, які мають ознаки ризиковості. На підставі чого рішенням Комісії ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄPПН вiд 12.01.2021 № 2737 ТОВ “Кaciбус” включено до журналу ризикових платників податку (відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, визначених Постановою № 1165), яке направлено через електронний кабінет платника.
16.03.2023 ТОВ “Касiбус” звернулось до ГУ ДПС в Одеської області із заявою з проханням виключити підприємство із переліку платників податків, як платника з ознаками ризиковості. У відповіді ГУ ДПС в Одеській області від 22.03.2023 №8413/6/15-32-18-02-06 зазначається, що згiдно даних інформаційно-комунікаційних систем ДПС України надійшла податкова інформація, а саме: придбання ТОВ “Касiбус” товару/послуг протягом 2020 року у суб`єктів господарювання, які на думку податкового органу відповідають критеріям ризиковості, а саме ТОВ “Віта Прайм”.
26.09.2023 товариство звернулося до контролюючого органу з письмовими поясненнями від 22.09.2023 №1, в яких просило ГУ ДПС в Одеській області виключити платника податків з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості та надало первинні документи, для пояснення специфіки господарської діяльності товариства.
ТОВ “Касiбус” отримано в електронному сервісі ДПС “Електронний кабінет платника податків” рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28.09.2023 №106829, відповідно до якого зазначено, що ТОВ “Касібус” відповідає критеріям ризиковості платника податку, підстава – п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Також в рішення вказано, що органом податкової служби враховані надані 22.09.2023 товариством документи. Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості, стосується господарських операцій позивача з контрагентом АТ “ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ” код ЄДРПОУ 00131713 (придбання), код товару УКТЗЕД 35.13, та постачання товарів за кодом УКТЗЕД 70.22, самим товариством, яке було 12.01.2021 включено до переліку ризикових платників, період здійснення господарських операцій 02.04.2023 - 28.09.2023. Також в рішенні вказано, що платником податку не було надано первинних документів щодо придбання товарів /послуг у ризикового СГ: ТОВ "ВЕЛВСТРОЙ", код ЄДРПОУ 43761043.
Після отримання рішення позивач подав скаргу від 04.10.2023 до ДПС України, в якій зазначив, що з ТОВ "ВЕЛВСТРОЙ" укладений договір на виконання будівельних робіт від 18.01.2021 № 18-01/2021 з виготовлення та монтажу капсульного парку за адресою Одеська область, Овідіопільський район, смт. Авангард, масив № 10. ділянки 198/1, 198/2, 199/1, 199/2. загальна вартість робіт 389 тис. грн., роботи були виконані в травні 2021 року, та підтверджуються платіжними документами, актом надання послуг, видатковою накладною та фактичною наявністю капсульного парку на об`єкті замовника. Щодо взаємовідносин з АТ “ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ”, позивач повідомив, що є орендарем земельної ділянки, на якій здійснює будівництво ЖК "АРТВІЛЬ" та АТ “ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ”, укладено договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, яку споживають жителі будинків ЖК АРТВІЛЬ. Копії первинних документів, які підтверджують здійснення господарських документів з вказаними суб`єктами господарювання, додані до скарги.
Скаргу було залишено без задоволення, а рішення залишено без змін. Підставою відмови у рішенні за результатами розгляду скарги від 13.10.2023 № 113314 вказано - постачання та придбання товарів у платників податків, щодо яких прийняті рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
Позивач не погоджуючись з рішенням від 28.09.2023 №106829, відповідно до якого ТОВ “Касібус” відповідає критеріям ризиковості платника податку, звернувся до суду з даним позовом.
Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено, що підставою для віднесення позивача до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є подання ним для реєстрації податкових накладних.
Так, в рішенні від 28.09.2023 № 106829 тільки зазначено про наявність податкової інформації, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 22.09.2023 №1, ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Разом з тим, суд зазначив, що позивачем надавались відповідачу копії документів на підтвердження того, що всі господарські операції позивача були реальними. Можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження провадження фінансово-господарської діяльності підприємства залежить від чіткого формулювання фіскальним органом, що прямо впливає на можливість надання платником податку в подальшому відповідних документів, достатніх для прийняття рішення про невідповідністю платника податку критеріям ризиковості платника податку. 
Також суд врахував, що в період здійснення господарських операцій з вказаними продавцями, вони не мали статусу ризикових платників податку. Доказів того, що позивач або його керівник порушили податкове законодавство та відносно них існує будь-яке кримінальне провадження, або що за операціями з придбання товарів не був сплачений податок на додану вартість, чи допущені інші податкові порушення, суду не надано.
Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
На підставі частини 1 статті 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За правилами пункту 61.1 статті 61 ПК України, податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з підпунктом 62.1.2 пункту 62.2 статті 62 ПК України, способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів.
Відповідно до статті 71 ПК України визначено, що інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
За змістом підпункту 72.1.1 пункту 72.1 статті 72 ПК України, для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла, зокрема: від платників податків та податкових агентів, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, інших звітних документах; що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово-господарські операції платників податків.
На підставі пункту 74.1 статті 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
За правилами пункту 74.3 статті 74 ПК України, зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (що набрала чинності з 01.02.2020) затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Відповідно до пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.
Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм пп. а або б п. 185.1 ст. 185, пп. а або б п. 187.1 ст. 187, абз. 1 п. 201.1, 201.7, 201.10 ст. 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.
Згідно з пунктом 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Додатками № 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість.
Так, Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: пунктом 8 - у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
При цьому, Додатком № 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле податкова інформація (заповнюється у разі відповідності п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку).
Колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку ТОВ “Касібус” від 28.09.2023 № 106829 прийнято з підстав, які визначені у п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
В свою чергу, рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку ТОВ “Касібус” від 28.09.2023 № 106829 містить зазначені коди податкової інформації, яка є підставою для прийняття такого рішення: 11. "накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності".
Зазначено, що платником податку не надано копії документів, які можуть свідчити про не відповідність критеріям ризиковості платника податку.
26.09.2023 товариство звернулося до контролюючого органу з письмовими поясненнями від 22.09.2023 №1, в яких просило ГУ ДПС в Одеській області виключити платника податків з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості та надало первинні документи, для пояснення специфіки господарської діяльності товариства.
Так, оскаржуване рішення було прийнято з урахуванням наданих позивачем 26.09.2023 пояснень та первинних документів.
Згідно додатку 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.
Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Відповідно до п. 26, 27 Порядку № 1165 комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком. Комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України, Податкового кодексу України та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.
Згідно пунктам 40, 42, 43, 44, 45, 46 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС. Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем до матеріалів справи не долучено витягів з протоколів засідання комісії ГУ ДПС в Одеській області у зв`язку з чим неможливо встановити підстави, з яких комісія дійшла висновку про відповідність позивача критеріям ризиковості
Верховний Суд у постановах від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/10988/20, від 5 січня 2021 року у справі № 640/11321/20 зазначав, що при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.
Також суд касаційної інстанції зазначав, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.
Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком № 1165 форма рішення не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, це не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.
Колегія суддів зазначає, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не надано достатніх доказів, які досліджувалися в ході засідання комісії, та які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення 28.09.2023 як і не надано доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій по певній поданій на реєстрацію податковій накладній, що зумовило б включення ТОВ «КАСІБУС» до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, зокрема п. 8 Критеріїв.
При цьому, оскаржуване рішення не містить конкретних підстав його прийняття, як це передбачено Порядком № 1165, що свідчить про його необґрунтованість та невмотивованість.
Таким чином, суд першої інстанції, враховуючи те, що оскаржуване рішення від 28.09.2023 № 106829 прийнято Головного управління ДПС в Одеській області без наявних на те правових підстав та з порушенням, передбачених Порядком № 1165 і Додатку 1 до нього, процедури і передумов його прийняття, дійшов правильного висновку про його протиправність та необхідність його скасування.
Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював свою позицію щодо "принципу правової визначеності" (наприклад, справа Hashman and Harrup v. The United Kingdom, Арр. 25594/94, 25 November 1999), відповідно до якого особа, здійснюючи правомірну поведінку, повинна мати можливість передбачати правові наслідки такої правової поведінки, чітко визначені законом.
Статтею 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
У постанові від 20.08.2019 по справі № 2540/3009/18 Верховний Суд зазначив, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.
Про дотримання контролюючим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для реєстрації податкової накладної, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини обґрунтовані, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.
І навпаки, не наведення мотивів прийнятих рішень не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм належну правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.
Відтак, на думку колегії суддів, правильним є висновок суду першої інстанції про протиправність рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28.09.2023 № 106829 та наявність підстав для його скасування.

Доводи апеляційної скарги.

Доводи апеляційної скарги, встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
Інші доводи апеляційної скарги ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.
З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.
Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 308, 309, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області – залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19.01.2024 у справі № 420/30008/23 – залишити без змін.
          Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Суддя-доповідач 		О.І. Шляхтицький	
Судді	  	С.Д. Домусчі    Г.В. Семенюк