Справа № 463/7795/23                                Головуючий у 1 інстанції: Жовнір Г.Б. 
Провадження № 22-ц/811/387/24                 Доповідач в 2-й інстанції: Савуляк Р. В. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

12 квітня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі: 
головуючого судді: Савуляка Р.В.,
суддів: Мікуш Ю.Р., Приколоти Т.І.,
секретаря: Салати Я.І.
без участі сторін, розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 – адвоката Берковича Юрія Олександровича на ухвалу Личаківскього районного суду м. Львова від 18 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про застосування наслідків недійсності правочину, -

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2023 року ОСОБА_2  звернувся до суду з позовомдо ОСОБА_1 про застосування наслідків недійсності правочину.
Позовні вимоги обґрунтовував тим, що 10 травня 2017 року ним було укладено договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 із ОСОБА_3 
22 серпня 2017 року ОСОБА_3 звернулася до Личаківскього районного суду м. Львова з позовом про визнання недійсним правочину, а саме визнання договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 10 травня 2017 року (справа №463/964/18).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла.
Її племінник ОСОБА_5 в порядку правонаступництва по спадкуванні вступив у справу.
Після смерті ОСОБА_5 19 грудня 2018 року у справу вступила його донька ОСОБА_1 як правонаступник по спадкуванні.
Рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 11 лютого 2022 року у справі №463/964/18 відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні позову до ОСОБА_2 .
Постановою Львівського апеляційного суду від 14 липня 2022 року задоволено частково апеляційну скаргу ОСОБА_1 , скасовано рішення Личаківського районного суду м. Львова від 11 лютого 2022 року та постановлено нове рішення, яким визнано недійсним договір - купівлі продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 ) від 10 травня 2017 року укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
Постановою Верховного Суду від 18 жовтня 2022 року постанову Львівського апеляційного суду від 14 липня 2022 року залишено без змін.
ОСОБА_1 02 червня 2023 року отримала Свідоцтво про право на спадщину, серія та номер:366, видане приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Ткачук Г.І. та прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер:67860843 від 02 червня 2023 року згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомості майна щодо об`єкта нерухомого майна від 12 червня 2023 року за №335380097.
Таким чином ОСОБА_1 отримала не тільки спадкове майно – спірну квартиру але й обов`язки, які виникли після визнання договору купівлі-продажу квартири недійсними, передбачені ст.216 ЦК України.
Згідно п.5 Договору купівлі-продажу від 10 травня 2017 року продаж квартири вчинено за 498033 гривень,що еквівалентно на той час 20 000 доларів які отримано покупцем – ОСОБА_3 від ОСОБА_2 повністю ще до підписання цього договору.
Згідно звіту про визначення вартості 3-кімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 , така станом на 18 серпня 2023 року становить 2 348 940 гривень.
Отже ОСОБА_1 на виконання вимог ст.216 ЦК України зобов`язана повернути йому кошти в сумі 2 348940 гривень, які б зобов`язана була повернути ОСОБА_3 , якби жила на даний час.
З врахуванням зазначених обставин ОСОБА_2 просив:
застосувати наслідки недійсності правочину – договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 10 травня 2017 року, укладеного між ним та ОСОБА_3 , шляхом стягнення з ОСОБА_1 , правонаступника ОСОБА_3 в порядку спадкування, коштів в сумі 2 348940 гривень.
06 вересня 2023 року ОСОБА_2 подав до суду заяву про забезпечення позову.
В обґрунтування заяви зазначав, що ОСОБА_1 виставила спірну квартиру АДРЕСА_1 на продажу, що підтверджується витягом із сайту реал-естет, вартість якої вказано 89 900 доларів США, що в еквіваленті 3 331250 гривень.
Натомість суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_6 вартість квартири АДРЕСА_1 становить 2 348 940 гривень.
Відповідачка має намір відчужити спірну квартиру, що значною мірою утруднить виконання рішення суду, адже у відповідачки є інше житло у АДРЕСА_2 , де вона зареєстрована та постійно проживає.
Заперечував щодо вжиття зустрічного забезпечення з огляду на відсутність підстав для вчинення такого (ст.154 ЦПК України).
Просив:
вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 до набрання чинності рішення суду, шляхом заборони в тому числі укладення договору купівлі-продажу, міни, дарування, укладення договору довічного утримання та інших дій пов`язаних із відчуженням квартири.
Ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 11 вересня 2023 року заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову – задоволено.
Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 до набрання чинності рішення суду, шляхом заборони в тому числі укладення договору купівлі-продажу, міни, дарування, укладення договору довічного утримання та інших дій пов`язаних із відчуженням квартири.
09 січня 2024 року представник ОСОБА_1 адвокат Беркович Ю.О. подав до Личаківського районного суду м. Львова заяву про застосування зустрічного забезпечення.
В обґрунтування заяви покликався на те, що на даний час Головний державний виконавець Личаківського відділу державної виконавчої служби у м. Львові західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Хандій В.М. в рамках здійснення ним виконавчого провадження ВП №72887634, розпочатого на підставі ухвали Личаківського районного суду №463/7795/23 від 11 вересня 2023 року, виніс 26 вересня 2023 року постанову, якою наклав арешт на квартиру АДРЕСА_1 .
Саме з 26 вересня 2023 року вона немає можливості розпоряджатися спірною квартирою.
Відповідно до довідки ПП «Агенція Варіант» від 01 листопада 2023 року вартість її квартири АДРЕСА_1 на продаж становить 3 650 000 гривень, що еквівалентно 95 650 доларів США.
Вона дійсно мала намір відчужити цю квартиру з подальшим отриманням прибутку від депозиту на вказану суму.
Станом на січень 2024 року середня річна ставка при нарахуванні з депозиту становить близько 15% на рік і відповідно 1,25% на місяць.
Станом на січень 2024 року, внаслідок забезпечення позову ОСОБА_2 шляхом накладення арешту на квартиру вона вже понесла збитки в розмірі 182 500 гривень (3650000 х 1,25 х 4 місяці =182 500.
З врахуванням тривалості розгляду даної справи в судах трьох інстанцій на менш як до червня 2025 року (в кращому випадку) вона понесе збитки в загальному розмірі 958 125 гривень (3650000 х 1,25 х 21 місяць =958125 гривень.
З врахуванням зазначених обставин на підставі ст.154 ЦПК України, просила:
забезпечити відшкодування збитків ОСОБА_1 , які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення) шляхом постановлення ухвали, якою зобов`язати ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі 958 125 гривень.
Оскаржуваною ухвалою Личаківського районного суду м. Львова у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Берковича Ю.О про застосування зустрічного забезпечення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 – відмовлено.
Ухвалу суду оскаржив представник ОСОБА_1 адвокат Беркович Ю.О..
В апеляційній скарзі покликається на те, що диспозиція статті 154 ЦПК України дає усі підстави для обов`язкового застосування судом зустрічного забезпечення, оскільки, по перше, сторона відповідача не має юридичних можливостей витребувати відомості про майновий стан позивача для подальшого надання цих відомостей до суду в якості доказів, а по друге, стороною відповідача разом із заявою про застосування зустрічного забезпечення був поданий зустрічний позов до ОСОБА_2 про стягнення 3 063 380 гривень збитків, з посиланням на те, що ОСОБА_1 не тільки може у майбутньому, але вже на даний час понесла збитки від забезпечення позову в сумі 182 500 гривень і продовжує нести такі збитки.
Суд безпідставно назвав її ймовірні збитки від арешту квартири припущенням, оскільки вартість збитків розраховано згідно продажної вартості спірної квартири.
Суд не розглянув питання про зустрічне забезпечення разом з ухвалою про забезпечення позову від 11 вересня 2023 року.
Просить ухвалу Личаківського районного суду м. Львова від 18 січня 2024 року скасувати, та ухвалити нове судове рішення, яким заяву ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення – задовольнити в повному обсязі.
Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Частиною четвертою статті 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.
Згідно ч. 5 статті 268 ЦПК України зазначено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено – повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону, датою ухвалення апеляційним судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду 04 квітня 2024 року, є дата складення повного судового рішення – 12 квітня 2024 року.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали у межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення частково, а ухвала Личаківського районного суду м. Львова від 18 січня 2024 року по справі №463/7795/23 про відмову у застосуванні зустрічного забезпечення скасуванню на підставі пп.1-3 ч.1 ст.376 ЦПК України з ухваленням нового судового рішення по справі.
Відмовляючи у задоволенні зустрічного забезпечення, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що ОСОБА_1 не надано доказів того, що позивач немає визначеного місця проживання, а визначений в її заяві про застосування зустрічного зобов`язання розмір ймовірних збитків ґрунтується в більшій мірі на припущеннях.
З таким висновком суду погодитись неможна із наступних підстав.
Як передбачено положеннями частини 7 статті 153 ЦПК України, в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання, а також вирішує питання зустрічного забезпечення.
У відповідності до ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).
Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.
Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.
Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.
Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.
Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову.
Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.
Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.
Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.
Судом та матеріалами справи встановлено, що у провадженні Личаківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про застосування наслідків недійсності правочину та зустрічним позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу безоплатним.
Ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 11 вересня 2023 року заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову – задоволено.
Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 яка належить на праві власності ОСОБА_1 до набрання чинності рішення суду, шляхом заборони в тому числі укладення договору купівлі-продажу, міни, дарування, укладення договору довічного утримання та інших дій пов`язаних із відчуженням квартири.
Згідно висновку суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_6 ринкова вартість зазначеної квартири станом на 18 серпня 2023 року становить 2 348 940 гривень (а.с.4 - 10).
Згідно довідки агенції «Варіант», орендна плата за квартиру АДРЕСА_1 яка належить на праві власності ОСОБА_1 в сегменті 23000-25000 гривень в місяць. Квартира виставлена на продаж за ціну 3 650 000 гривень, що еквівалентно 95 000 США (а.с.40 зв).
Внаслідок накладення арешту на спірну квартиру, ОСОБА_1 не має можливості розпоряджатися своєю власністю як-от: продати, подарувати, здати в довгострокову оренду і отримувати дохід. 
Згідно наведеного представником ОСОБА_1 – адвокатом Берковичем Ю.О. розрахунку, внаслідок накладення арешту на спірку квартиру, яка має високу ринкову вартість, ОСОБА_1 за період з вересня 2023 року по лютий 2024 року понесла значні збитки через неможливість відчужити квартиру чи здати її в довгострокову оренду, що не може розцінюватися як припущення.
Враховуючи наведене вище, беручи до уваги предмет спору, складність справи та тривалість її розгляду в судах, враховуючи необхідність співмірності зустрічного забезпечення із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати ОСОБА_1 у зв`язку із забезпеченням позову, колегія приходить до висновку про необхідність вжиття зустрічного забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Личаківського районного суду м. Львова 450 000 гривень.
Такі заходи зустрічного забезпечення будуть співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідачка за первісним позовом ОСОБА_1 у зв`язку із забезпеченням позову та розгляду справи в судах.
Вимоги представником ОСОБА_1 – адвоката Берковича Ю.О. про зобов`язання ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в сумі 958 125 гривень на забезпечення відшкодування збитків ОСОБА_1 є дещо завищеними, належним чином не мотивованими і з урахуванням його ( ОСОБА_2 ) матеріального становища не можуть бути задоволеними.
На підставі наведеного керуючись ст.ст.151, 152, 153, 154, 367, 368п.2 ч.1 ст. 374, ст.ст. 376, 381, 382, 384, 389 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката Берковича Юрія Олександровича який діє в інтересах  ОСОБА_1 – задовольнити частково.
Ухвалу Личаківського районного суду м. Львова від 18 січня 2024 року - скасувати.
Заяву адвоката Берковича Юрія Олександровича який діє в інтересах ОСОБА_1 – задовольнити частково.
Забезпечити відшкодування збитків відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 , які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення) шляхом постановлення ухвали, якою зобов`язати ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , внести на депозитний рахунок Личаківського районного суду м. Львова грошові кошти в сумі 450 000 (чотириста п`ятдесят тисяч) гривень.
В решті вимог – відмовити.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.
Повний текст ухвали складено 12 квітня 2024 року.

Головуючий:                                                                Савуляк Р.В.

Судді:                                                                        Мікуш Ю.Р.

Приколота Т.І.