УХВАЛА

28 травня 2024 року 
м. Київ

справа № 320/28437/23
адміністративне провадження № К/990/20182/24  

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:              Білоуса О.В., Блажівської Н.Є., Желтобрюх І.Л., перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 квітня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Конверс Лінкс» до Головного управління ДПС у             м. Києві, Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування наказу та податкових повідомлень-рішень,
УСТАНОВИВ:
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління ДПС у м. Києві від 9 лютого 2023 року №411-п про проведення фактичних перевірок суб`єктів господарювання. Визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 26 травня 2023 року: №1043/ж10/31-00-07-05-01-24, №1044/ж10/31-00-07-05-01-24 та від 24 травня 2023 року: №1006/ж10/31-00-07-05-01-24, №1007/ж10/31-00-07-05-01-24, №1008/ж10/31-00-07-05-01-24. Стягнуто на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 2643,73 грн за рахунок бюджетних асигнувань Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у                     м. Києві подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 1 лютого 2024 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року повернуто скаржнику, оскільки останнім не було виконано вимоги ухвали суду апеляційної інстанції від 16 січня 2024 року та не надано до суду документ про сплату судового збору.
Контролюючим органом вдруге подано апеляційну скаргу.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від  14 лютого 2024 року у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про відстрочення сплати судового збору відмовлено. Апеляційну скаргу відповідача залишено без руху та надано строк  для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання документа про сплату судового збору у розмірі 9481,59 грн.
Вимоги суду, викладені в ухвалі від  14 лютого 2024 року, скаржником не виконано, водночас подано клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.    
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 березня 2024 року у задоволенні клопотання  Головного управління ДПС у м. Києві про продовження строку на усунення недоліків відмовлено. Апеляційну скаргу відповідача на  рішення  Київського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року повернуто заявнику, у зв`язку з тим, що останнім не виконано вимоги ухвали суду апеляційної інстанції від 14 лютого 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху.
Головним управлінням ДПС у м. Києві 3 квітня 2024 року втретє подано апеляційну скаргу.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 5 квітня 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для подання обґрунтованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вказавши поважні причини його пропуску та сплати судового збору.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 квітня 2024 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження.
При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду виходить з такого.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Постановляючи оскаржувану ухвалу від 24 квітня 2024 року, суд апеляційної інстанції виходив з того, що скаржником не виконано вимоги ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 5 квітня 2024 року та не наведено об`єктивних підстав пропуску строку на апеляційне оскарження, що є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.
Відповідно до частин першої та другої статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі якщо, зокрема, скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
У касаційній скарзі відповідач зазначає, що не погоджується з висновками суду апеляційної інстанції, оскільки повідомлені ним підстави для поновлення строку є поважними, а судом не враховано, що у податкового органу не було можливості сплатити судовий збір, водночас, вжито усі залежні від нього заходи і сплачено судовий збір. Звертає увагу, що повторна апеляційна скарга подана без зайвих зволікань після сплати судового збору. Крім того, під час дії воєнного стану не можна допускати суворого трактування норм процесуального закону.
Суд касаційної інстанції звертає увагу, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо, не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для поновлення зазначеного строку.
Відповідно до частини другої статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, по заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. 
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин. 
У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.
Колегія суддів касаційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що усталеною є позиція Верховного Суду про те, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору. Сама по собі сплата судового збору суб`єктом владних повноважень не може бути безумовною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції за відсутності належного підтвердження вчинення таким суб`єктом дій, спрямованих на забезпечення апеляційного оскарження судового рішення.
Також Верховний Суд неодноразово зазначав, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку для суб`єкта владних повноважень без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого суб`єкта, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його поновлення/продовження. Така позиція викладена в постановах Верховного Суду, зокрема, але не виключно: від 31 серпня 2023 року у справах № 340/6025/22, № 460/15983/21, від 19 липня 2023 у справі №620/5941/22, від 23 березня 2023 року у справі № 761/28821/20.
Жодних причин, які б були у причинно-наслідковому зв`язку між обставиною введення воєнного стану і пропуском строку на апеляційне оскарження судового рішення, які мали місце у період з 21 грудня 2023 року (дата ухвалення рішення судом першої інстанції) і до 3 квітня 2024 року   (дата подання апеляційної скарги втретє) Головне управління ДПС у м. Києві не зазначило. Доказів того, що обставина введення воєнного стану мала прямий вплив на пропуск строку відповідачем не надано.
Отже, Верховний Суд констатує, що суд апеляційної інстанції, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, вірно застосував положення пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, правильне його застосовування є очевидним, а доводи касаційної скарги не викликають сумніву щодо застосування чи тлумачення зазначеної норми процесуального права.
Відповідно до пункту 5 частини першої статті 333 КАС України, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.
За змістом частини другої статті 333 КАС України, у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
За такого правового регулювання та обставин справи Верховний Суд дійшов висновку про необґрунтованість касаційної скарги та необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.
Керуючись статтями 333 КАС України,
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 квітня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Конверс Лінкс» до Головного управління ДПС у м. Києві, Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування наказу та податкових повідомлень-рішень.
Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                                                О.В.Білоус
Судді                                                                                                     Н.Є.Блажівська
                                                                                                    І.Л.Желтобрюх