ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2024 року	Львів	Справа № 260/8127/23 пров. № А/857/2933/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:
головуючого судді Судової-Хомюк Н.М.,
суддів Онишкевича Т.В., Сеника Р.П.
за участі секретаря судового засідання Демчик Л.Р.
представника позивача:  не з`явився 
представника відповідача:  не з`явився 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Управління міського господарства  Мукачівської міської ради на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року у справі № 260/8127/23 за адміністративним позовом Управління міського господарства Мукачівської міської ради до Південний офіс Держаудитслужби, в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна фірма Будінвестальянс» про визнання протиправним та скасування висновку,-

суддя в 1-й інстанції Скраль Т.В,
час ухвалення рішення 17 год. 23 хв.,
місце ухвалення рішення м. Ужгород,
дата складання повного тексту рішення 27.12.2023,-

                                               В С Т А Н О В И В:

20 вересня 2023 року Управління міського господарства Мукачівської міської ради (далі також позивач, Управління міського господарства) звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Південного офісу Держаудитслужби, в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області (даті також відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельна фірма Будінвестальянс» (далі також (ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс» ) та просило суд визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-06-14-005495-a, а також зобов`язання здійснення заходів щодо усунення виявлених порушень.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказував на те, що при формуванні висновку Відповідачем не враховано і того факту, що за даними річного плану закупівель на 2023 рік, джерелом фінансування закупівлі, яка була предметом моніторингу, були кошти місцевого бюджету. Дані обставини, на погляд позивача, спростовують висновок відповідача щодо порушення Позивачем пункту 4-1 Постанови №710, оскільки в даному випадку, виходячи зі змісту п. 41 Особливостей, положення вказаного пункту не можуть бути застосовані, а відтак покликання відповідачем на підпункт 2 пункту 41 Особливостей є безпідставним та помилковим. 
Зазначає, що на виконання вищенаведених вимог тендерної документації учасником ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс» у складі тендерної пропозиції надано копію договору про надання послуг від 10.04.2023 № 1004-01 А, кожна сторінка якого посвідчена підписом та печаткою керівника ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс». Оскільки, згідно вказаного договору орендодавець ТОВ «ВВВ Монтаж» не є власником техніки - спеціальний цистерна-автогудронатор, марка DAF, модель XF 460 FAR, рік випуску 2014, реєстраційний номер НОМЕР_1 , учасником ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс» надано копію договору оренди транспортних засобів №020419 від 02.04.2019 p., укладеного з його власником - ТОВ «Транскомгруп» та копію свідоцтва про реєстрацію даного транспортного засобу серії НОМЕР_2 . При цьому, завантажена учасником копія договору оренди транспортних засобів №020419 від 02.04.2019 (з додатковими угодами, які є його невід`ємними частинами, всього на 9 аркушах) не є посвідчено в повному обсязі. Так, у завантаженому договорі міститься один посвідчений аркуш №7 (Додаткова угода №2 до Договору оренди транспортних засобів №020419 від 02.04.2019р.). Посвідчувальний напис вчинений представником учасника - директором ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс» ОСОБА_1 шляхом проставлення підпису, печатки товариства та дати посвідчення. Таким чином, вважаємо формальною (несуттєвою) помилкою факт не посвідчення учасником у повному обсязі договору оренди транспортних засобів №020419 від 02.04.2019р.
Відтак позивач вважає, що відповідачем за результатами проведеного моніторингу оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2023-06-14-005495-а, з яким позивач не погоджується з підстав його необґрунтованості, невідповідності об`єктивній дійсності та вимогам нормативно-правових актів з питань публічних закупівель.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що позивач, як Замовник не здійснив розміщення відповідної інформації на веб-сайті, що свідчить про порушення ним пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11.10.2016 № 710.
Крім цього, на порушення вимоги абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178, Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника закупівлі ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс» як таку, що не відповідає умовам, передбаченим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону, а визнав переможцем торгів та уклав з ним договір від 29.06.2023 р. № 161-17-П.
Також суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Вказане рішення в апеляційному порядку оскаржив позивач, який у апеляційній скарзі покликається на те, що оскаржуване рішення винесене з порушенням норм процесуального та матеріального права, з неповним з`ясуванням обставин справи та є незаконним, просить рішення суду першої інстанції скасувати та в прийняти нове, яким задовольнити позов.
Відповідач скористався своїм правом та подав відзиви на апеляційні скарги в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.

Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, хоча належним чином повідомленні про дату, час і місце розгляду справи в порядку ст.126 КАС України, що не перешкоджає розгляду справи у їх відсутності відповідно до ст.313 КАС України.
Частиною 4 ст.229 КАС України передбачено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін, з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 14 червня 2023 року Управлінням міського господарства Мукачівської міської ради оприлюднено тендерну документацію на закупівлю послуг: Поточний ремонт проїзної частини по вул. Крилова Миколи м. Мукачево (Код ДК 021:2015: 45230000-8 — Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь).
29 червня 2023 року між Управлінням міського господарства Мукачівської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна фірма Будінвестальянс» укладено договір № 161-17-П.
В порядку та на умовах, визначених цим Договором, «Замовник» доручає, а «Підрядник» бере на себе зобов`язання виконати роботи по об`єкту будівництва «Поточний ремонт проїзної частини по вул. Крилова Миколи в м. Мукачево» (ДК 021;2015 45230000- 8 - Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь (надалі - Роботи), а «Замовник» зобов`язується прийняти та оплатити такі роботи.
Склад та обсяг робіт, що доручаються «Підряднику» визначені дефектним актом та кошторисною документацією у порядку, встановленому чинним законодавством України,
Загальна сума Договору становить: 3 062 624,48 грн, в тому числі ПДВ, що станом на дату укладення Договору дорівнює загальній вартості робіт. 
03 серпня 2023 року Державна аудиторська служба листом №003100-18/8714-2023 звернулась до Офісів Держаудитслужби та їх управлінь в областях «Про надання доручення», в якому з метою оптимізації контролю у сфері закупівель і досягнення максимальної ефективності в реалізації основних завдань, передбачених Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба доручає офісам Держаудитслужби та їх управлінням в областях провести до 01.11.2023 моніторинг процедур закупівель згідно з переліком, наведеним у додатку, (т.1 а.с. 149).
Відповідно до Додатку доручено Управлінню Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області, відповідно до пункту 4 частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», провести моніторинг закупівлі UA- 2023-06-14-005495-а, (т.1 а.с. 149, 158).
29 серпня 2023 року наказом Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області «Про початок моніторингів процедур закупівель» № 34-З, відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», підпункту 15 пункту 10 Положення про Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області, затвердженого наказом Держаудитслужби від 12 жовтня 2016 року № 8, наказано почати моніторинги процедур закупівель відповідно до переліку, що додається, (т. 1 а.с. 160).
Відповідно до додатку до наказу Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області «Переліку процедур» прийнято рішення про початок моніторингу процедура закупівлі № UA-2023-06-14-005495-a, на підставі пункту 4 частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», (т.1 а.с. 161).
04 вересня 2023 року за результатом проведення моніторингу, відповідачем сформовано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-06-14-005495-a, (т.1 а.с.15-19).
Згідно з цим висновком за результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю установлено, що Замовник на порушення вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11.10.2016 № 710 (із змінами від 16.12.2020 № 1266) не оприлюднив інформацію про розміщення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі, яка розміщується на сторінці власного веб-сайту (або на офіційного веб-сайту головного розпорядника бюджетних коштів). За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення вимог абзацу п`ятого підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178. За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостей №1178, укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, своєчасності надання інформації у випадках, передбачених Законом - порушень не встановлено.
З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель при укладанні договору про закупівлю, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів
Не погоджуючись із висновком про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-06-14-005495-a позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон 2939-XII)
Як визначено ч. 1 ст. 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (ч. 2 ст. 2 Закону № 2939-XII).
Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування (стаття 5 цього ж Закону).
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні зукіпівлі» № 922-VIII від 25.12.2015 (далі – Закон № 922- VIII)_
Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону № 922- VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
У пункті 14 ч. 1 ст. 1 Закону № 922- VIII наводиться визначення поняття «моніторинг процедури закупівлі». Ним є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно ч. 2 ст. 8 Закону № 922- VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема у разі виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (пункт 4).
Підстави та процедуру проведення Держаудитслужбою, її міжрегіональними територіальними органами (далі - орган державного фінансового контролю) перевірок закупівель визначені «Порядком проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 № 631 (далі - Порядок №631).
Підпунктом 1 п. 4 Порядку № 631 встановлено, що перевірки закупівель проводяться за письмовим рішенням керівника органу державного фінансового контролю або його заступника за наявності однієї з таких підстав: 1) виникнення потреби у документальній та фактичній перевірці питань, які не можуть бути перевірені під час моніторингу процедури закупівлі, а саме: укладення договору (договорів) до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог законодавства; стану виконання умов договору, внесення змін до нього, в тому числі вимог щодо якості, кількості (обсягів) предмета закупівлі, ціни договору; поділу предмета закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедур закупівель/спрощених закупівель у визначеному законодавством порядку.
Згідно з частинами 6, 7 ст. 8 Закону № 922- VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.
Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок його заповнення, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за № 958/35241 (далі - Порядок № 552).
У розділі ІІІ Порядку № 552 визначено, що у п. 2 констатуючої частини висновку заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
За приписами ч. 8, 9 ст. 8 Закону № 922-VIII замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.
Відтак, у разі звернення замовника до суду з позовом про оскарження висновку, оцінку виявленим порушенням надає суд.
Щодо виявлених порушень, які стали підставою для прийняття контролюючим органом спірного Висновку суд зазначає таке. 
Так, зокрема в ході проведення моніторингу за результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю установлено, що Замовник на порушення вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11.10.2016 № 710 (із змінами від 16.12.2020 № 1266) (далі – Постанова № 710) не оприлюднив інформацію про розміщення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі, яка розміщується на сторінці власного веб-сайту (або на офіційного веб-сайту головного розпорядника бюджетних коштів).
Відповідно до п. 4-1 Постанови № 710 зобов`язано, зокрема, головних розпорядників бюджетних коштів (розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня), з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів забезпечити: обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі; оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.
Як встановив суд першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що під час здійснення моніторингу процедури закупівлі Держаудитслужба 29 серпня 2023 року, відповідно до пунктів 6 та 11 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», підпунктів 2 та 9 пункту 6 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, звернулась до Замовника для надання посилання на сторінку власного веб-сайту (або офіційного веб-сайту головного розпорядника бюджетних коштів), на якому розміщено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі відповідно до вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 «Про ефективне використання державних коштів» (зі змінами) від 16.12.2020 № 1266 (далі - Постанова № 710).
Відповідно до отриманих пояснень, Замовник не здійснив розміщення вказаної інформації на веб-сайті, що свідчить про недотримання останнім вимог Постанови № 710.
Суд першої інстанції вірно звернув увагу, що у даній справі позивач є не лише Замовником, але і виконавчим органом місцевої ради та розпорядником інформації згідно із положеннями Закону № 2939-VI, відтак, відповідач як орган, що здійснює державний контроль за використанням бюджетних коштів, здійснював перевірку Замовника не лише на відповідність вимогам Закону, але і іншим актам, враховуючи Постанову №710, яка прийнята за для ефективного та раціонального використання державних коштів.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного суду від 30.03.2023 у справі № 420/11945/21 та від 31.10.2023 у справі № 160/8058/22.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів вважає підтвердженим факт недотримання позивачем вимог Постанови № 710.

Щодо зазначення в констатуючій частині висновку про те, що Замовник на порушення вимог підпункту 2 пункту 41 Особливостей не відхилив тендерну  пропозицію ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс», як таку, що не відповідає вимогам, установленим  у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону, а визнав переможцем ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс» та уклав з ним договір від 29.06.2023 року №161-17-П ціною 3 062 624,48 грн з ПДВ, то суд першої інстанції вірно встановив, що зміст пункту 41 Особливостей № 1178 містить тільки один пункт, а відтак вірно вказав про те, що то посилання відповідачем на підпункт 2 пункту 41 Особливостей є помилковим, що також було підтверджено представником відповідача  в судовому засіданні. 
Відтак, суд вірно врахував, що вказана помилка хоч і має місце, однак не впливає на зміст встановлених порушень під час моніторингу контролюючим органом процедури закупівлі, що підтверджується констатуючою частиною  пункту другого висновку, (а с.18, т.1). 
Щодо порушення вимог абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 в редакції станом на 20.02.2023 (далі – Особливості № 1178), суд зазначає наступне.
Як встановив суд першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що позивачем під час розгляду документів пропозиції учасника ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс» не відхилено пропозицію учасника та порушено вимоги абзацу п`ятого підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178, у зв`язку з тим, що учасником не надано копії свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, що посвідчене власником транспортного засобу. 
Відповідно до вимог частини 1.1.1 розділу 1.1 додатка № 2 до тендерної документації учасник в складі тендерної пропозиції повинен надати заповнену інформацію про наявність техніки (транспортних засобів, основних будівельних (дорожніх) машин, механізмів, обладнання та устаткування), необхідної для виконання робіт/надання послуг згідно технічної специфікації (технічного завдання) (т.1 а.с. 59-61). 
Якщо техніка не є власністю учасника, а залучена, то учасником на всі, вказані в Інформації про наявність техніки, транспортні засоби, будівельні (дорожні) машини, механізми, обладнання та устаткування додатково (до свідоцтв(а), іншого документу, що посвідчує право власності (обліку), подаються: оригінали або посвідчені Учасником відповідно до умов тендерної документації копії договорів дійсних та чинних, протягом всього строку виконання договору про закупівлю: договір оренди (лізингу) та/або договір суборенди, та/або договір надання послуг, та/або договір субпідряду (підряду) та/або ін. (договори, що посвідчують право користування: договір оренди, договір суборенди, договір надання послуг, договір субпідряду (підряду) та ін., крім лізингу, - на всю залучену техніку, зазначену учасником в Інформації про наявність техніки, мають бути укладені на строк, що дорівнює або перевищує строк виконання договору про закупівлю, або містити умови про можливість його пролонгації, у разі якщо його строк менше строку договору про закупівлю, на строк надання послуг/виконання робіт); оригінали або посвідчені Учасником відповідно до умов тендерної документації копії акту (ів) приймання-передачі Учаснику (або іншого(их) документа(ів), який(і) підтверджує(ють) факт отримання Учасником) таких транспортних засобів, будівельних машин, механізмів, обладнання та устаткування до договорів (у разі, коли вимогами чинного законодавства України та/або умовами зазначених договорів передбачено їх складання).
У тому разі, якщо орендодавець, лізингодавець та інші особи, які є стороною наданого учасником в складі тендерної пропозиції договору оренди, лізингу тощо, не є власниками цієї техніки, тендерна пропозиція учасника має також містити: посвідчений власником документ, який підтверджує право власності на таку техніку вказану в Інформації про наявність техніки необхідної для виконання робіт чи надання послуг згідно Технічної специфікації (Технічного завдання); посвідчені Учасником відповідно до умов тендерної документації копії договорів, укладених з власником, які підтверджують право орендодавця, лізингодавця та інших осіб, які не є власниками цієї техніки, надавати у користування техніку, необхідну для виконання робіт (надання послуг) на весь строк за предметом закупівлі; посвідчені Учасником відповідно до умов тендерної документації копії акту (ів) приймання-передачі (або іншого(их) документа(ів), який(і) підтверджує(ють) факт передачі) техніки до договорів (у разі, коли вимогами чинного законодавства України та/або умовами зазначених договорів передбачено їх складання).
На виконання зазначених вимог учасник ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс» у складі своєї пропозиції надав Довідку за №20/06-20-M, в якій зазначає перелік техніки, що буде залучена учасником на правах оренди чи договорах про надання послуг. 
Матеріалами справи підтверджується, що пропозиція учасника містить договір про надання послуг від 10.04.2023 № 1004-01А укладений між ним та ТОВ «ВВВ Монтаж», в якому виконавець ТОВ «ВВВ Монтаж» зобов`язується надати послуги транспортним засобом спеціальний вантажний транспортний засіб цистерна-автогудонатор DAF XF 460 FAR, реєстраційний номер НОМЕР_1 (т.1 а.с. 85-87). 
Також, учасник ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс» у складі своєї пропозиції надає договір оренди від 02.04.2019 № 020419, відповідно до якого орендодавець ТОВ «Транскомпгруп» зобов`язується передати орендареві ТОВ «ВВВ Монтаж» в строкове платне користування транспортний засіб цистерна-автогудонатор DAF XF 460 FAR, (т.1 а.с. 89-91). 
Таким чином, вищезазначена техніка не є власністю ТОВ «ВВВ Монтаж». 
Відтак, суд вірно вказав про те, що учасник ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс» надав у складі тендерної пропозиції свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , на спеціальний вантажний-спеціальний цистерна-автогудонатор DAF XF 460 FAR не посвідчене власником ТОВ «Транскомпгруп», чим не дотримано вимоги частини 1.1.1 розділу 1.1 додатка № 2 до тендерної документації, (т.1 а.с. 84). 
Позивач не заперечує, що учасником надано свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , яке не завірене власником, проте з покликанням на розділ 3 Тендерної документації «Інструкція з підготовки тендерних пропозицій» вважає це формальною помилкою. 
Разом з цим, суд першої інстанції вірно звернув увагу, що відповідно до вимог пункту 19 частини 2 статті 22 Закону передбачено, що замовник у тендерній документації зазначає опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме технічні помилки та описки. На вимогу абзацу 12 пункту 11 частини 1 статті 9 Закону Уповноважений орган (Мінекономіки) затвердив перелік формальних помилок наказом № 710 від 15.04.2020 «Про затвердження Переліку формальних помилок» (далі наказ № 710). Наведене свідчить, що законодавець передбачив перелік формальних помилок, в якому містяться їх приклади, які унеможливлюють беззаперечного відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі. 
Своєю чергою у пункті 1.8 Розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації Замовника, вказано перелік формальних помилок, які не призведуть до відхилення тендерної пропозиції Учасників. (т.1, а.с. 28-30).
Відтак, вірним є висновок суду про те, що замовник у тендерній документації описав та повністю зазначив увесь перелік формальних (несуттєвих) помилок, який, насамперед, передбачений відповідним наказом Уповноваженого органу. Таким чином, невиконання вимоги щодо підтвердження учасником наявності залученого обладнання шляхом надання свідоцтв про реєстрацію транспортного засобу, яке має бути завіреним власником не може вважатися формальною помилкою. Надання незавіреного свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу є порушенням, що непов`язане з оформленням тендерної пропозиції та напряму впливає на зміст тендерної пропозиції, така вимога стосується саме документального підтвердження учасником наявності в нього техніки (транспортних засобів, основних будівельних (дорожніх) машин, механізмів, обладнання та устаткування), необхідної для виконання робіт/надання послуг згідно технічної специфікації (технічного завдання).
Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що в порушення вимоги абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178, Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника закупівлі ТОВ «Будівельна фірма Будінвестальянс» як таку, що не відповідає умовам, передбаченим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону, а визнав переможцем торгів та уклав з ним договір від 29.06.2023 р. № 161-17-П.
Також, надаючи оцінку доводам сторін щодо способу усунення порушень, суд виходить із того, що пунктом 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку Держаудитслужба з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись ст.ст. 5, 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Колегія суддів дійшла висновку, що зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, встановив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, з урахуванням характеру порушення, що свідчить про його чіткість та визначеність. Отже висновок моніторингу процедури закупівлі як щодо обставин виявлених порушень, так і їх правової кваліфікації, є вірним та відповідає матеріалам справи.

Вказана правова позиція апеляційного суду узгоджується із постановами Верховного Суду від 26.10.2022 у справі № 420/693/21, від 10.11.2022 у справі № 200/10092/20-а, від 17.11.2022 у справі № 620/6135/20, від 24.01.2023 у справі № 280/8475/20, від 31.01.2023 у справі № 260/2993/21, які в силу приписів ч. 5 ст. 242 КАС України враховуються апеляційним судом під час вирішення наведеного спору.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на викладене вище, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін. Доводи апеляційної скарги не спростовують рішення суду першої інстанції.

Щодо розподілу судових витрат, то такий у відповідності до ст.139 КАС України не здійснюється.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 3 ст. 243, ст.ст.139, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, -

                                                П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління міського господарства  Мукачівської міської ради залишити без задоволення.
Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року у справі № 260/8127/23– без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	Н. М. Судова-Хомюк 	
судді	 	Т. В. Онишкевич 	
 	 	Р. П. Сеник  	
Повне судове рішення складено  21.05.24