ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 637/87/22  Номер провадження 22-ц/814/492/24	Головуючий у 1-й інстанції Петренко Л.Є.  Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2024 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
Головуючої судді Бутенко С. Б.
Суддів Обідіної О. І., Прядкіної О. В.,
розглянувши в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 
на рішення Диканського районного суду Полтавської області від 19 червня 2023 року у складі судді Петренко Л. Є.
у цивільній справі за позовом  ОСОБА_2 до Шевченківської селищної ради Куп`янського району Харківської області та ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
в с т а н о в и в:
У лютому 2022 року ОСОБА_2 звернувся до Шевченківського районного суду Харківської області із вказаним позовом до Шевченківської селищної ради Куп`янського району Харківської області та ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Василенкове Куп`янського району Харківської області померла його бабуся ОСОБА_3 .
Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 4,9699 га у межах згідно з планом, розташована на території колишньої Василенківської сільської ради Куп`янського району Харківської області, кадастровий помер: 6325783000:01:001:0394, та житлового будинку АДРЕСА_1 .
Заповіту спадкодавець не залишила, спадкоємцями за законом першої черги є ОСОБА_4 – донька спадкодавиці та ОСОБА_2 - спадкоємець за правом представлення після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
У лютому 2022 року ОСОБА_2 звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріусом йому відмовлено в оформленні його спадкових прав через пропуск строку для прийняття спадщини.
Вказував, що він мав змогу підтвердити свої родинні зв`язки з померлою бабою ОСОБА_3 лише 04.02.2022 року, після отримання відповідного Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження. Саме свідоцтво про смерть ОСОБА_3 отримав 11.02.2022 року. 
При цьому, зазначав, що про наявність спадкового майна, а саме земельної ділянки, дізнався тільки 07.02.2022 року, отримавши витяг з Державного земельного кадастру.
Крім того, причиною пропуску строку для прийняття спадщини була його юридична необізнаність, оскільки вважав, що із відповідною заявою про прийняття спадщини необхідно звертатись після спливу 6 місячного строку. Однак, такий строк ним пропущено лише на 3 дні, що є незначним та таким, що пропущений з поважних причин.
Посилаючись на викладене та з урахування заяви про уточнення позовних вимог від 26.04.2023 року (а.с. 26), просив суд визначити йому, ОСОБА_2 , додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Василенкове Купянського району Харківської області.
Відповідно до розпорядження Верховного Суду від 14.03.2022 № 7/0/9/-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» визначено територіальну підсудність судових справ Шевченківського районного суду Харківської області Диканському районному суду Полтавської області.
Рішенням Диканського районного суду Полтавської області від 19 червня 2023 року уточнені позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково.
Визначено ОСОБА_2 додатковий строк терміном три місяці з часу набрання рішенням законної сили, для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після померлої ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Рішення суду мотивовано тим, що проміжок часу, на який позивач пропустив строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, є незначним, а причини пропуску такого строку є поважними.
Рішення оскаржила ОСОБА_1 , в апеляційній скарзі посилаючись на незаконність та необґрунтованість рішення, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 в повному обсязі.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що усі документи, які були необхідні для подачі заяви про прийняття спадщини додержавної нотаріальної контори, позивач почав збирати вже після спливу строку на подання заяви про прийняття спадщини. Оскільки предметом доказування в даній справі є саме поважність причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, позивач повинен був надати суду докази, в яких було б чітко вказано неможливість отримання ним Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану.
Вказує, що юридична необізнаність не може бути підставою поважності пропуску строку прийняття спадщини, що узгоджується з висновками Верховного Суду, висловленими в ряді постанов.
Зазначає, що позивачем не наведено та необґрунтовано жодних поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, які були б пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього на вчинення дій. 
Таким чином вважає, що позивачем не виконано свого обов`язку, встановленого частиною першою статті 81 ЦПК України щодо доведення тих обставин, на які він посилається як на підставу своїх позовних вимог.
Крім того, судом першої інстанції не було витребувано копії матеріалів спадкової справи, у зв`язку з чим не було встановлено повний круг можливих спадкоємців померлої спадкодавиці.
Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.
Апеляційний розгляд справи колегія суддів вважає за можливе провести у відповідності до ч.2 ст.372 ЦПК України у відсутність сторін, які належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання шляхом надіслання судових повідомлень учасникам справи. При цьому судові повістки на ім`я особи, яка звернулась з апеляційною скаргою, направлені на адресу, зазначену нею в апеляційній скарзі, відділенням Укрпошти двічі повернуті без вручення у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою, що відповідно до ч.8 ст.128 ЦПК України є днем вручення судової повістки.
Перевіривши справу в межах заявлених вимог і апеляційного оскарження, колегія суддів приходить до висновку про залишення без задоволення апеляційної скарги з таких підстав:
Судом першої інстанції вірно встановлено та вбачається з матеріалів справи, що ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Василенкове Куп`янського району Харківської області померла ОСОБА_3 , якій належала земельна ділянка площею 4,9699 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 6325783000:01:001:0394, розташована на території Василенківської сільської ради Шевченківського (теперішній Куп`янський) району Харківської області.
Спадкоємцем померлої є дочка ОСОБА_1 .
Позивач ОСОБА_2 є онуком померлої та відповідно сином ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Будучи спадкоємцем за правом представлення після смерті батька ОСОБА_5 , позивач ОСОБА_2 05.02.2021 року звернувся до приватного нотаріуса Куп`янського районного нотаріального округу С. Томчука для оформлення своїх спадкових прав щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 баби ОСОБА_3 .
Постановою приватного нотаріуса Куп`янського районного нотаріального округу С. Томчука від 07.02.2022 року відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а. с. 16).
Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_2 , суд першої інстанції виходив з того, що строк, який пропущений для подачі заяви про прийняття спадщини, становить незначний період, лише три дні, мав місце через обставини, які не залежали від волі позивача, і свідчать про поважність причини пропуску ним строку для прийняття спадщини, що відповідно до положень статті 1272 ЦК України дає підстави для визначення йому додаткового строку для подання такої заяви.
Колегія суддів погоджується з вказаним висновком.
Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважність причин залежить від їх оцінки судом та обставин конкретної справи.
У справі, що переглядається, районний суд вірно вказав про те, що не може визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини після смерті баби його юридичну необізнаність.
Разом з тим, суд належним чином оцінив доводи позивача щодо неможливості раніше отримати ним Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження, який сформовано лише 04.02.2022, тобто за межами строку, встановленого для прийняття спадщини. 
Суд обгрунтовано вважав, що вказана обставина пов`язана з об`єктивними труднощами для спадкоємця на вчинення зазначених дій, саме з вказаною обставиною у ОСОБА_2 як спадкоємця за правом представлення були перешкоди для подання такої заяви до нотаріуса, а тому прийшов до висновку про наявність поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті баби, які в свою чергу не залежали від волі самого позивача.
Доводи апеляційної скарги в цій частині висновків суду не спростовують.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Сучасні тенденції вирішення судами спорів про визначення додаткового строку для прийняття спадщинисвідчать про те, що незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. 
Зазначене узгоджується з висновками, викладеними в постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 р. у справі № 681/203/17-ц, провадження № 61-26164св18. 
Так, ОСОБА_2 звернувся до приватного нотаріуса Куп`янського районного нотаріального округу С. Томчука з заявою про прийняття спадщини померлої баби 05.02.2021 року, тобто через три дні після спливу встановленого законом 6-місячного строку і вже 11.02.2021 року подав позовну заяву до суду про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.  
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Суд першої інстанції вірно врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, доводи апеляційної скарги про необґрунтованість оскаржуваного судового рішення не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи і спростовуються наявними у справі доказами.
Відповідно до  ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції відповідає фактичним обставинам справи, ґрунтується на наявних у справі доказах,  ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційній скарзі.
Керуючись статтями 367, 374, 375, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд, - 

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Диканського районного суду Полтавської області від 19 червня 2023 року залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 06.06. 2024 року.

Головуюча суддя                                                                С. Б. Бутенко

Судді                                                                                О. І. Обідіна

О. В. Прядкіна