КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
                   
Справа № 757/37174/22-ц                                Головуючий у 1 інстанції: Остапчук Т.В.
  Провадження № 22-ц/824/3663/2024                       Доповідач: Шебуєва В.А.
 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
04 червня2024 року                                                                         м. Київ
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів:           
судді-доповідача                           Шебуєвої В.А., 
суддів                                   Крижанівської Г.В., Кафідової О.В.,
секретар                                        Ткаченко В.В.,
 
розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 листопада 2023 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди,-
 
в с т а н о в и в:
 
В грудні 2021року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди. Зазначала, що вона є власником квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . 21 серпня 2022 року сталося залиття належної їй квартири внаслідок розриву гнучкого шланга у вище розташованій  квартирі АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_1 . Факт залиття підтверджується актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 19 вересня 2022 року. Внаслідок залиття їй спричинена майнова шкода в розмірі 207459,95 грн. Через повторне залиття 28 жовтня 2022 року вона була вимушена призупинити проведення ремонтних робіт для відновлення нормального стану квартири.    ОСОБА_2 просила стягнути з ОСОБА_1 майнову шкоду внаслідок залиття квартири в розмірі 207459,95 грн.
Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 28 листопада 2023 року позов ОСОБА_2 задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну щкоду в розмірі 207459,95 грн., судові витрати 2074 грн.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити у частині, що відповідає реальним витратам на усунення наслідків залиття у сумі 8507 грн. Посилається на порушенням норм матеріального та процесуального права, неналежну оцінку її доводів про необґрунтованість та  безпідставності звіту про незалежну оцінку майна», виконаного на замовлення позивачки ТОВ «Спецюст». Суд відмовив у відмовив у задоволенні клопотання про виклик в судове засідання оцінювача. Відповідно до витягу з ЄДРПОУ ТОВ «Спецюст» має основний вид діяльності згідно КВЕД (66.21) - оцінювання ризиків та завданої шкоди, що не включає оцінку нерухомого майна та оцінку вартості шкоди, заданої нерухомому майну  внаслідок залиття. ТОВ «Спецюст» не є підприємством, яке проводить паспортизацію та технічну інвентаризацію будинків, будівель та споруд, а відповідно, ним не могло бути охоплене проведення такого виду робіт. Під час складання звіту оцінювачем допущені технічні помилки, які вплинули на результати оцінювання, неправильно застосований коефіцієнт фізичного зносу нерухомого майна. В пункті 6 звіту оцінювач посилається на акт від 18.05.2021р. ЖЕД-12, складений за результатами візуального огляду квартири АДРЕСА_3 після залиття 13.05.2021р. Цілком вірогідно, що оцінювач поклав в основу звіту недостовірні дані, які були перенесені ним з звіту стосовно іншої ситуації та з іншого об`єкта нерухомого майна. Таким чином і оцінка збитків у звіті у сумі 207 459,95 грн. стосується зовсім іншого випадку залиття, що стався у 2021 р. у кв. АДРЕСА_3 .  При визначенні вартості шкоди оцінювач не проводив будівельно-технічну експертизу, технічний аудит об`єкта або спеціалізовані дослідження, пов`язані з визначенням технічного стану об`єкта, перевірку його параметрів, та опирався виключно на повідомлену позивачкою недостовірну інформацію та малоінформативні фото. Жодного розрахунку використаних будівельних матеріалів (шпалер, шпаклівки, будівельних сумішей, фарби тощо) так само як і видів та вартості будівельних робіт у звіті не зазначено. Залучений ТОВ «Спецюст» для складання звіту оцінювач ОСОБА_3 не є експертом в розумінні ст. 72 ЦПК України. Судом не дав належної оцінки іншим наявниу у справі доказам. Звертає увагу, що наданий позивачкою договір підряду № 1 на виконання будівельно-монтажних робіт від 20.09.2022р. укладено не нею особисто, а її матір`ю ОСОБА_4 . Акти приймання-передачі виконаних будівельно-монтажних робіт від 26.09.2022 р., від 02.10.2022 р. та від 14.10.2022 р. також підписані матір`ю позивачки. Зазначені у актах приймання-передачі виконаних робіт суми грошових коштів не збігаються ані з договором, ані з визначеною оцінювачем вартістю відновлюваних будівельних робіт. За договором підряду № 1 на виконання будівельно-монтажних робіт від 20.09.2022р. прогнозована вартість попередньо визначена в розмірі 83 745,30 грн. Згідно актів приймання-передачі виконаних будівельно-монтажних робіт від 26.09.2022р., від 02.10.2022р. та від 14.10.2022р. загальна вартість робіт становить 63 209,40 грн. Таокж зазначений в усіх актах прийому-передачі виконаних монтажно-будівельних робіт перелік робіт відображає ремонтні роботи на площі 97,59 квадратних метрів стін та 30,5 квадратних метрів стелі, що майже у повному обсязі відповідає житловій площі належної ОСОБА_2 квартири та не відповідає загальній площі пошкоджених шпалер - 8,5 кв.м., (0.8 кв.м. клейової побілки та 0.3 погонних метри шва), що відображені у акті про залиття від 19.09.2022 р. Позивачка не довела  належними та допустимими доказами необхідність та обґрунтованість проведення ремонтних робіт у всій квартирі, а не лише з метою усунення наслідків залиття. Відповідно до Актів передачі-приймання виконаних робіт, підписаних ФОП ОСОБА_5 , які відображують фактичні витрати разом з матеріалами на ремонт всієї квартири позивачки, за виключенням робіт, що не були пов`язані із залиттям,  повна вартість ремонтно-відновлювальних робіт з усіма використаними матеріалами на обсягах площ залиття квартири АДРЕСА_4 , визначених актом про залиття від 19.09.2022р., обрахована з підвищуючи коефіцієнтом 2 у будь-якому випадку становить не більше ніж 8507,00 грн. Проведення ОСОБА_2 ремонтних робіт у всій квартирі одразу після отримання акту про залиття свідчить про  наміри стягнути з неї грошові кошти за проведення ремонтних робіт у всій квартирі, що не відповідає площі залиття.
Представник ОСОБА_2 подав відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 . Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
В апеляційній інстанції ОСОБА_1 та її представник  підтримали апеляційну скаргу та просять її задовольнити.
Представник ОСОБА_2 просить відхилити подану апеляційну скаргу, а рішення суду залишити без змін, посилаючись на його законність та обґрунтованість.
Вислухавши пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, позивачка ОСОБА_2 на підставі договору дарування від 07 березня 2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Смирновою О.Ю., зареєстрованого в реєстрі за №359, є власником квартири АДРЕСА_4 .
21 серпня 2022 року в квартирі ОСОБА_2 сталося залиття внаслідок розриву гнучкого шланга в  квартирі АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_1 і розташована в цьому ж будинку поверхом вище.
Факт залиття підтверджується актом від 19 вересня 2022 року комісієї у складі: головного інженера виконавця послуг ЖЕД ОСОБА_6 , майстра технічної дільниці ОСОБА_7 , майстра ремонтної дільниці ОСОБА_8 , слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика) ОСОБА_9 .
Згідно  акту при візуальному огляді в квартирі ОСОБА_2 виявлені наступні пошкодження: коридор площею 4,4 кв.м., стіни - залиття площею близько 2,3 кв.м. (шпалери); кімната площею 12,8 кв.м., стіни - залиття площею близько 3,2 кв.м. (шпалери), біля труби центрального опалення спостерігається відшарування шпалер та стиках довжиною близько 0,3 м.п.; кухня площею 7,1 кв.м., стіни - залиття площею близько 2,3 кв.м., також місцями спостерігається залиття площею близько 0,4 та 0,3 кв.м. (шпалери); кімната площею 15,7 кв.м., спостерігається залиття площею близько 0,8 кв.м. (клейова). Причиною залиття, що трапилось на системі ЦО, ГВП, ХВП, є пошкодження гнучкого підвідного шланга до мийки кухні у вище розташованій квартирі АДРЕСА_5 .
Відповідно до звіту оцінювача ТОВ«Спецюст» про незалежну оцінку майна від 30 вересня 2022 року ринкова вартість спричиненого майнового збитку власнику нерухомого майна, яке зазнало пошкоджень, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 30.09.2022 р., з урахуванням ПДВ: з урахуванням фізичного зносу нерухомого майна - 191 942,83 грн., без урахування фізичного зносу нерухомого майна - 207459,95 грн.
З`ясувавши обставини справи, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_2 і стягнув з ОСОБА_1 на користь позивачки у відшкодування майнової шкоди  207459,95 грн.
Колегія суддів не вбачає підстав для скасування такого рішення суду першої інстанції.
Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Частиною 2 статті 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Частиною 2 ст. 1166 ЦК України визначено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
 Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Заперечуючи проти позову ОСОБА_1 визнала факт залиття, але вважала завищеним розмір майнової шкоди з підстав необґрунтованості звіту оцінювача. Проте на спростування заявленого ОСОБА_2 розміру шкоди відповідачка ОСОБА_1   не надала суду жодних  доказів. Питання про призначення відповідної експертизи  ОСОБА_1 перед судом не порушувала.
 Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов законного і обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_2 .
Колегія суддів відхиляє посилання ОСОБА_1 на відсутність у ТОВ «Спецюст» прав на складання відповідного звіту про оцінку вартості матеріального збитку. Наявність у ТОВ «Спецюст» відповідних повноважень підтверджується Сертифікатом суб`єкта оціночної діяльності від 14 червня 2022 року, який долучений до звіту. Наявність описок у звіті не вказує на його необґрунтованість.
Колегія суддів вважає безпідставними доводи ОСОБА_1 про невідповідність обсягу та вартості будівельних робіт, які визначені  у акті про залиття від 19.09.2022р., звіті про незалежну оцінку майна  від 30 вересня 2022 року оцінювача ТОВ «Спецюст», договорі підряду № 1 на виконання будівельно-монтажних робіт від 20.09.2022р. і актах передачі-приймання виконаних робіт, оскільки обсяг пошкоджень при візуальному огляді квартири згідно актів про залиття може відрізнятися від обсягу робіт необхідних робіт для відновлення квартири після залиття. Також позивачка ОСОБА_2 зазначала, що розпочала ремонтні роботи по відновленню квартири, але вони не були завершені через повторне залиття.   
Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 не спростовують висновків суду першої інстанції. Колегія суддів не вбачає порушень судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд, -
 
п о с т а н о в и в:
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Печерського районного суду міста Києва від 28 листопада 2023 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.
 
Повне судове рішення складено 05  червня 2024 року. 

Суддя-доповідач                                                               Шебуєва В.А.
 
         Судді                                                               Крижанівська Г.В.
 
                                                                                            Кафідова О.В.