УКРАЇНА
Житомирський апеляційний суд 

Справа №296/12471/23 Головуючий у 1-й інст. Покатілов О. Б. 
Категорія ст.173 КУпАП Доповідач Галацевич О. М. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2024 року м.Житомир

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Житомирського апеляційного суду Галацевич О.М., за участі потерпілих:  ОСОБА_1 ,   ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Житомирі апеляційну скаргу адвоката Колупаєва Валерія Вікторовича, який діє в інтересах  ОСОБА_3 , на постанову Корольовського районного суду м.Житомира від 16 лютого 2024 року, якою останнього визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.173 КУпАП,
в с т а н о в и в:
Постановою судді Корольовського районного суду м.Житомира від 12 грудня 2023 року об`єднано в одне провадження адміністративні справи відносно  ОСОБА_3 за ст.173 КУпАП.
Постановою цього ж суду від 16 лютого 2024 року  ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у виді 40 годин громадських робіт. Стягнуто з ОСОБА_3 в дохід держави судовий збір у розмірі 605,60 грн.
Згідно з постановою судді місцевого суду,  ОСОБА_3 01 грудня 2023 року о 08 год. 00 хв, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, поблизу будинку №47 по вул.Довженка в м.Житомирі у громадському місці вчинив дрібне хуліганство відносно ОСОБА_1 , в ході якого ображав його словами брутальної лайки та шарпав за одяг.
Окрім того, ОСОБА_3 01 грудня 2023 року о 08 год. 00 хв, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, поблизу 14 будинку №47 по вул.Довженка в м.Житомирі у громадському місці вчинив дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , в ході якого ображав її словами брутальної лайки.
Не погоджуючись з постановою судді місцевого суду, адвокат Колупаєв В.В. в інтересах ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову судді місцевого суду скасувати, провадження у справі закрити, у зв`язку з відсутністю в діях його підзахисного складу адміністративного правопорушення, посилаючись на незаконність постанови, однобічне та неповне з`ясування судом обставин справи. Апеляційна скарга обґрунтована тим, що матеріали адміністративної справи побудовані на показах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які є в статусі потерпілих та перебувають із ОСОБА_3 у неприязних стосунках, а тому не можуть бути належними та допустимими доказами. Також відсутні докази перебування ОСОБА_3 у стані сп`яніння. Окрім того, суд першої інстанції в порушення вимог ст.15 КУпАП призначив ОСОБА_3 адміністративне стягнення у виді громадських робіт, не з`ясувавши, що останній є військовослужбовцем Збройних Сил України, про що свідчить довідка від 24.01.2024. Також вказав, що розгляд справи відбувся у його відсутність, як захисника, що позбавило ОСОБА_3 на правовий захист, а подане ним клопотання про ознайомлення і відкладення розгляду справи взагалі було проігноровано судом.
Одночасно апеляційна скарга містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови. Як на поважну причину пропуску строку на апеляційне оскарження апелянт посилається на те, що копію оскаржуваної постанови отримав лише 27.02.2024 безпосередньо в суді першої інстанції.
Розглянувши клопотання про поновлення строку, з метою забезпечення вільного доступу до правосуддя, реалізації положень Європейської Конвенції з прав людини та основоположних свобод, суд вважає за необхідне поновити апелянту строк на апеляційне оскарження, як такий, що пропущений з поважних причин.
Належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи ОСОБА_3 та його захисник Колупаєв В.В. до суду апеляційної інстанції не з`явились. Від захисника надійшла заява про розгляд справи у його відсутність. Також повідомив, що ОСОБА_3 на даний час перебуває за межами Житомирської області, оскільки задіяний до виконання бойового завдання як військовослужбовець Збройних Сил України.
Потерпілі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в судовому засіданні апеляційну скаргу не визнали, підтримали свої пояснення, які надавали під час складення протоколів про адміністративні правопорушення.
Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення потерпілих, перевіривши доводи апеляційної скарги, приходжу до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч.7 ст.294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.
Відповідно до положень ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Розглядаючи справи про адміністративне правопорушення, суддя, як це визначено у ст.245 КУпАП, повинен всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати всі обставини справи на основі належно досліджених та оцінених в судовому засіданні доказів та вирішити справу в точній відповідності з законом.
Водночас, згідно з вимогами ст.ст.278, 280 КУпАП, суддя при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За змістом ст.256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, який є одним з основних джерел доказів, має містити дату і місце його складення, посаду, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Крім того, положеннями ст.252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Проте, як вбачається із матеріалів справи, наведені вимоги закону при розгляді справи в суді та винесенні суддею постанови відносно ОСОБА_4 дотримані не були.
Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_4 ознак складу адміністративних правопорушень, передбачених ст.173 КУпАП, суддя місцевого суду виходив із доведеності його вини, обґрунтовуючи свій висновок фактичними обставинами, встановленими на підставі протоколів про адміністративні правопорушення серії ВАД №051687 та серії ВАД №051688 від 04.12.2023; довідок Житомирського РУП ГУНП у Житомирській області від 04.12.2023 про результати перевірки за заявами  ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (ЄО №49929 і ЄО №50023 від 01.12.2023) щодо неправомірних дій з боку  ОСОБА_4 ; копій протоколів прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію від 01.12.2023; копій письмових пояснень  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 від 01.12.2023 та ОСОБА_4 від 04.12..2023; копій рапортів інспектора Житомирського РУЮ ГУНП в Житомирській області Присяжнюк В.В.
Однак, апеляційний суд не може погодитись із таким висновком місцевого суду, оскільки він зроблений судом першої інстанції без всебічного і повного аналізу всіх фактичних обставин справи.
Так, положеннями статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статтею 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.
Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №051687 від 04.12.2023,  ОСОБА_3  01.12.2023 о 08 год. 00 хв за адресою:  АДРЕСА_1 , вчинив дрібне хуліганство відносно  ОСОБА_1 , в ході якого ображав словами брутальної лайки та шарпав за одяг у громадському місці, за що передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП (а.с.1). Згідно змісту протоколу свідки події відсутні.
Також, з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №051688 від 04.12.2023 вбачається, що  ОСОБА_3 01.12.2023 близько 08 год. 00 хв, за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив дрібне хуліганство відносно  ОСОБА_2 , в ході якого ображав останню словами брутальної лайки у громадському місці, за що передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП (а.с.17). Згідно змісту протоколу свідки події відсутні.
На обґрунтування вчинення  ОСОБА_3 адміністративних правопорушень, передбачених ст.173 КУпАП матеріали справи містять пояснення потерпілих ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 01.12.2023, на основі яких складено протоколи про адміністративні правопорушення.
У своїх поясненнях ОСОБА_1 пояснив, що 01.12.2023 близько 07 год 00 хв. до нього додому прийшла його знайома ОСОБА_5 і сказала, що їй не має де жити і щоб він її прихистив на час. Близько 08 год. 10 хв. про це дізнався її ОСОБА_6 , близько 40 років, який почав відразу до нього лайливо ставитися і агресивно діяти на вулиці біля його під`їзду, що за адресою: АДРЕСА_2 . Просив провести бесіду та поспілкуватися з даною особою.
ОСОБА_2 у своїх поясненнях вказала, що її знайомий  ОСОБА_3 поводить себе неадекватно та агресивно відносно її та її сім`ї, приїжджає до неї додому, погрожує фізичною розправою, виражається нецензурною лайкою, принижує її та її чоловіка. Сьогодні зранку, 01.12.2023, вищевказаний громадян дав ляпаса в область обличчя та штовхнув її чоловіка  ОСОБА_1 . Додатково зазначає, що  ОСОБА_3 зловживає алкогольними напоями, вважає останнього небезпечним для себе, своєї сім`ї і її майна. Просить працівників поліції прийняти міри до вищевказаного громадянина, допомогти вирішити конфлікт та розібратися у даній ситуації.
Судом першої інстанції також було досліджено письмові пояснення  ОСОБА_3  від 04.12.2023, який пояснив, що дійсно, 01.12.2023 близько 08 години він перебував за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив конфлікт відносно  ОСОБА_1 , в ході якого ображав останнього словами брутальної лайки та шарпав за одяг. Також ображав словами брутальної лайки ОСОБА_2 у громадському місці. Зазначив, що по факту пошкодження автомобіля, який належить гр. ОСОБА_1 він не причетний.
Також, зі змісту протоколів прийняття заяв про кримінальне правопорушення та іншу подію від 01.12.2023 вбачається, що 01.12.2023 близько 08 год. 10 хв. біля будинку  АДРЕСА_1  між знайомими ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт.  ОСОБА_3  ображав ОСОБА_1 і ОСОБА_2 словами нецензурної лайки, шарпав ОСОБА_1 за одяг (а.с.6-9).
Разом із тим, нецензурна лайка в межах конфлікту, який склався між   ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , за відсутності доказів на підтвердження порушення громадського порядку, не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки порушення громадського порядку і спокою громадян, в даному випадку, є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного проступку. 
Зокрема, матеріали справи не містять належних, допустимих та достатніх доказів, що у ході конфлікту між  ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 будь-яким чином зачіпались інтереси та порушувався спокій інших громадян, як і не було допущено порушення нормальної роботи підприємств, установ та організацій, знищення або пошкодження якого-небудь майна. Фактично всі наявні в справі докази підтверджують виключно конфліктну ситуацію лише між  ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та ґрунтуються на показах потерпілих.
При цьому, сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, особистих образ, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні вимог ст.173 КУпАП.
Будь-яких інших доказів на підтвердження факту вчинення  ОСОБА_3 01.12.2023 року адміністративних правопорушень, передбачених ст.173 КУпАП, за обставин викладених у протоколах, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять. 
В даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, що і відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.
Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
У справі «Малофєєва проти росії» («Malofeyeva v. russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).
Враховуючи вищенаведені недоліки та суперечності, що містяться в матеріалах провадження, апеляційний суд приходить до переконання про відсутність належних, достатніх і переконливих доказів, які б поза розумним сумнівом підтверджували, що  ОСОБА_3 01.12.2023 вчинив дрібне хуліганство.
Таким чином, приходжу до висновку, що судом не було досліджено всі обставини, що стосуються обставин правопорушення, його об`єктивної сторони, через що суд прийшов до передчасного висновку про наявність в діях  ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому постанова місцевого суду підлягає скасуванню.
Згідно ст.294 КУпАП в разі скасування постанови суду першої інстанції суд апеляційної інстанції повинен розглянути справу по суті з винесенням нового рішення, або закрити провадження у справі.
Відповідно до п.1 ч.1ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.
Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана постанова скасуванню, із закриттям провадження у справі у зв`язку із відсутністю в діях  ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
На підставі вищенаведеного, керуючись ст.247, 294 КУпАП, апеляційний суд,
п о с т а н о в и в:
Клопотання  ОСОБА_7 про поновлення строку задовольнити. Поновити строк на апеляційне оскарження постанови Корольовського районного суду м.Житомира від 16 лютого 2024 року.
Апеляційну скаргу  адвоката Колупаєва Валерія Вікторовича, який діє в інтересах  ОСОБА_3 ,  задовольнити.
Постанову судді Корольовського районного суду м. Житомира від 16 лютого 2024 року скасувати, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно   ОСОБА_3 за ст.173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя О.М.Галацевич