П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  600/4742/23-а 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Анісімов О.В.
Суддя-доповідач -  Курко О. П.   
16 травня 2024 року                                                                                                                        м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Курка О. П. 
суддів:  Боровицького О. А.  Шидловського В.Б. , 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 15 березня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення грошового забезпечення, 
В С Т А Н О В И В :
в липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Чернівецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, в якому просив суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №378 від 13.06.2023 р. «Про застосування дисциплінарного стягнення» в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції на старшого Інспектора – чергового чергової частини управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №159 о/с від 22.06.2023 р. «По особовому складу» в частині звільнення старшого інспектора – чергового чергової частини управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції за п.6 ч. 1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію»;
- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді старшого інспектора – чергового чергової частини управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Чернівецькій області з 22.06.2023 р.;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з дня його звільнення 22.06.2023 по день винесення рішення по справі;
- рішення в частині поновлення на службі в поліції ОСОБА_1 та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з розрахунку за один місяць - допустити до негайного виконання.
Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 15 березня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору. Позивач стверджує, що проведене службове розслідування та прийняті за результатами накази є недопустимими та протиправними, а тому підлягають скасуванню, а ОСОБА_1 повинен бути поновлений на службі в поліції та на відповідній посаді.
Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.     
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що з 15.03.2021 року ОСОБА_1 займав посаду старшого інспектора-чергової чергової частини УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області.
12.06.2023 року на ім`я начальника ГУНП в Чернівецькій області Віктора Нечитайла надійшла інформаційна довідка від 12.06.2023 року начальника УГІ ГУНП в Чернівецькій області Володимира Шепенюка за фактом складання протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно старшого інспектора - чергового чергової частини УОАЗОР ГУНП капітана поліції Вакарюка В.В.
У доповідній записці визначено, що о 01 год 15 хв., спільною мобільною групою з числа працівників УГІ ГУНГІ в Чернівецькій області та УПП в Чернівецькій області ДПП, на автодорозі Н-10 сполученням «Стрий-Івано-Франківськ-Чернівці- Мамалига», в межах населеного пункту с. Оршівці (208 км), за порушення пункту правил 2.3. в ГІДР України (користування ременем безпеки), було зупинено транспортний засіб «ВАЗ 2121», д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням старшого інспектора-чергового чергової частини УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_1 , який перебував з ознаками алкогольного сп`яніння. У подальшому, відносно ОСОБА_1 , працівниками УГІ в Чернівецькій області складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП, що вказує на ознаки дисциплінарного проступку.
На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст.ст. 14, 15, 26 та 28 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1 розділу II, розділу III Порядку проведення службових розслідувань у НП України та п. 2 розділу І Положення про дисциплінарні комісії НП України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 року №893, наказом начальника ГУНП в Чернівецькій області від 12.06.2023 року № 721 «Про призначення та проведення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» відносно старшого інспектора-чергового чергової частини УОАЗОР ГУНІІ в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_1 , а також інших окремих посадових осіб вказаного підрозділу поліції, неналежне виконання службових обов`язків, якими могло призвести до порушення службової дисципліни, призначено службове розслідування у формі письмового провадження.
13.06.2023 року начальником ГУНП в Чернівецькій області Віктором Нечитайло затверджено Висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни, допущеного старшим інспектором-черговим чергової частини УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 , а також неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками ГУНП в Чернівецькій області, в якому зазначено, що у ході службового розслідування установлено наступне:
«11.06.2023, о 23 год. 07 хв., спільною мобільною групою з числа працівників УГІ ГУНП в Чернівецькій області (далі - ГУНП) та працівників УПП в Чернівецькій області ДПП (далі-УПП) - позивний «САТУРН-1008», у складі старшого інспектора з ОД ВСР УГІ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2 та інспекторів взводу № 2 роти 1 батальйону УПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в ході виконання поставлених завдань, було виявлено автомобіль, водій якого перебував з ознаками алкогольного сп`яніння. Так, під час патрулювання на автодорозі Н-10 сполученням «Стрий-Івано-Франківськ-Чернівці- Мамалига», в межах населеного пункту с. Оршівці (207 км), було виявлено автомобіль «ВАЗ 2121», який, рухаючись дорогою другорядного значення та перед виїздом на дорогу головного значення, де рухався службовий автомобіль, різко зупинився, що стало підставами, для зупинки службового автомобіля мобільної групи. Далі, поліцейські УПП, з метою здійснення профілактичних заходів щодо запобігання порушенню громадянами вимог Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (із змінами) та рішення Ради оборони Чернівецької обласної військової адміністрації від 13.04.2023 № 247-р «Про окремі питання забезпечення правового режиму воєнного стану», згідно якого, з 15 квітня 2023 року на території Чернівецької області встановлено дію комендантської години з 00:00 год. до 04:00 год., зупинили службовий автомобіль та підійшли до автомобіля ВАЗ 2121, двигун якого продовжував працювати. Перебуваючи біля вказаного автомобіля, через незачинене водійське скло, поліцейські побачили, що за кермом перебуває особа чоловічої статі (далі- водій), який, побачивши співробітників поліції, заглушив двигун та вийшов з автомобіля. У цей час, поліцейськими було виявлено факт порушення вимог п.п. в п. 2.3 розділу II ПДР України (не використання пасків безпеки під час руху). До таких висновків поліцейські дійшли на підставі того, що водій, перед тим, як вийти з автомобіля, не здійснив якихось рухів, які вказують на те, що він відстібнув пасок безпеки. Разом з цим, поліцейськими було встановлено, що будь яких-інших осіб в салоні автомобіля, окрім нього, не перебувало. Привітавшись з водієм, працівники поліції запитали у водія, куди він прямує, на що останній відповів, що їде до с. Оршівці. Після чого, поліцейські попросили водія надати документи, які посвідчують особу та дають право на керування транспортним засобом, на що останній, не надавши документів, повідомив, що він є діючим працівником поліції. З метою встановлення особи, поліцейські попросили його надати документи, що підтверджують статус поліцейського. На вказане прохання, водій дістав з салону автомобіля службове посвідчення працівника поліції та надав його для огляду поліцейським. Згідно даних, встановлених з наданого поліцейським службового посвідчення, водієм автомобіля ВАЗ 2121, д.н.з. НОМЕР_2 виявився старший інспектор-черговий чергової частини УОАЗОР ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 . В ході подальшого спілкування з водієм, поліцейським було встановлено, що останній, за зовнішніми ознаками (запах алкоголю з порожнини рота, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці), перебуває у стані алкогольного сп`яніння, про що йому повідомили. Після почутого, ОСОБА_1 здійснив спробу втікти з місця події, проте відразу був затриманий поліцейськими. Так, діючи у відповідності до вимог КУпАП, з метою затримання водія, поліцейські застосували до нього фізичну силу (прийом рукопашного бою «загин руки за спину) та, у подальшому, спеціальні засоби «кайданки».
Згідно ст.ст. 43, 44, 45 Закону України «Про Національну поліцію» (далі Закону «Про поліцію»), про факт застосування фізичної сили та спеціальних засобів, ОСОБА_4 , на ім`я керівника УПП, подав відповідний рапорт.
З метою складання адміністративних матеріалів, припинення адміністративного правопорушення та закінчення розгляду справи, відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне затримання (АЗ № 056858 від 12.06.2023 о 01 год 15 хв.). Про затримання ОСОБА_1 , о 01 год. 33 хв., було повідомлено Регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги (реєстраційний номер № 325, повідомлення прийняв ОСОБА_5 ). Разом з цим, відносно ОСОБА_1 також було складено постанову про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 121 КУпАП (серії БАБ № 569239)…
… Враховуючи той факт, що ОСОБА_1 , у відповідності до диспозиції ч. 1 (відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп 'яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції) ст. 130 КУпАП, відмовився від проходження відповідного медичного огляду, поліцейські УПП склали відносно нього протокол про адміністративне правопорушення, передбачене вказаною частиною та статтею (серії ААД № 154835 від 12.06.2023).
Разом з цим, працівниками УГІ ГУНП, також були зафіксовані наявні у ОСОБА_1 ознаки алкогольного сп`яніння (запах з ротової порожнини, різка зміна окрасу шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці), що відображено у відповідному акті (реєстраційний номер № 375/123/22-2023 від 12.06.2023)…
… Цього ж дня, о 08 год. 05 хв., до УГІ ГУНП надійшла інформація від начальника УОАЗОР ГУНП ОСОБА_6 про те, що, близько 07:20 год., ним, у приміщенні ГУНП, виявлено ОСОБА_1 з явно вираженими ознаками алкогольного сп`яніння (характерний запах алкоголю з ротової порожнини, почервоніння шкіри та очей, збуджений стан), який, зі слів останнього, відповідно до графіку чергувань, прибув на службу для заступлення на чергування та отримання зброї….
… У ході проведення службового розслідування, поліцейського ОСОБА_1 було викликано дисциплінарною комісією, доведено суть та підставу виклику, ознайомлено із наказом ГУНП від 12.06.2023 № 721 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії», роз`яснено його права та під підпис вручено Пам`ятку з цього приводу. Старшому інспектору-черговому чергової частини УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області капітану поліції ОСОБА_1 було задано запитання та запропоновано надати письмові пояснення з приводу допущенних ним порушень службової дисципліни, на що він відмовився, скориставшись правами, передбаченими ст. 63 Конституції України, про що, членом дисциплінарної комісії також складено відповідний акт (реєстраційний номер № 377/123/22-2023)…
… Адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст.130 КУпАП, буде направлений на розгляд Кіцманського районного суду Чернівецької області.
Відтак, Висновком службового розслідування від 13.06.2023 року, поміж іншого, запропоновано:
- службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни, допущеного старшим інспектором-черговим чергової частини УОАЗОР ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 , а також неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками ГУНП в Чернівецькій області, вважати закінченим, а відомості, які стали приводом до призначення службового розслідування, - такими, що підтвердились (пункт 1);
- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 179 КУпАП, грубого порушення службової дисципліни, що виразилось у порушенні Присяги працівника поліції, порушенні вимог п. 2.5, 2.9 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 № 1306, абз. 2, 3 п.1, абз. 7 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 6, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до старшого інспектора-чергового чергової частини УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_1 (0077276), застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції (пункт 2).
Наказом начальника ГУНП в Чернівецькій області від 13.06.2023 року №378 “Про застосування дисциплінарного стягнення” визначено за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 179 КУпАП, грубого порушення службової дисципліни, що виразилось у порушенні Присяги працівника поліції, порушенні вимог п. 2.5, 2.9 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 № 1306, абз. 2, 3 п.1, абз. 7 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 6, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до старшого інспектора-чергового чергової частини УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_1 (0077276), застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції (пункт 1 наказу).
Наказом начальника ГУНП в Чернівецькій області від 13.06.2023 року від 22.06.2023 року № 159 о/с “По особовому складу” ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) статті 77 Закону України “Про Національну поліцію”, з 22.06.2023 року.
Також, згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, судом встановлено наступне:
- постановою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 20.07.2023 року у справі №718/1976/23, що залишена без змін постановою Чернівецького апеляційного суду від 11.08.2023 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.130 КУпАП.
- рішенням Садгірського районного суду м. Чернівці від 18.07.2023 року у справі №726/1455/23 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково; скасовано постанову у справі про адміністративне правопорушення серії БАБ № 569239 від 12.06.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 121, ч. 1 ст. 126 КУпАП, винесену інспектором роти № 1 БУПП в Чернівецькій області, старшим лейтенантом поліції Малованюком Святославом Михайловичем; провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушень передбаченого ч. 5 ст. 121, ч. 1 ст. 126 КпАП України закрито;
- постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12.09.2023 року у справі №726/1455/23 рішення Садгірського районного суду міста Чернівці від 18 липня 2023 року скасовано та прийнято нову постанову; в задоволенні позову відмовлено повністю.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем доведено суду правомірності застосування до позивача виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції, а тому у задоволенні цього позову необхідно відмовити у повному обсязі. Окрім того, допущення подібних проступків впливає на авторитет Національної поліції, як суб`єкта публічного права, який має забезпечувати законність і бути зразком доброчесності для громадян.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.
Так, Законом України “Про Національну поліцію” від 02.07.2015 року, №580-VIII (далі – Закон №580, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Відповідно до частини 1 статті 18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Частиною 1 статті 59 Закону №580 визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до статті 60 Закону №580 проходження та припинення служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції.
Статтею 19 вказаного Закону визначено, що разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України “Про оборону України” (частина 1 статті 19).
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина 2 статті 19).
Дисциплінарний статут Національної поліції (далі – Дисциплінарний статут, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), затверджений Законом України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України” від 15.03.2018 року №2337-VIII визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється в тому числі на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Так, відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна є дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно пунктів 4, 5, 6, 8, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема: безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Окрім цього, правила етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179 (далі – Правила № 1179) поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Відповідно до абзацу 3 пункту 1 розділу ІІ Правил № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Згідно абзацу 7 пункту 2 розділу ІІ Правил № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.
Згідно пункту 3 розділу IV Правил № 1179 за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом, а відповідно до частини 2 цієї ж статті Дисциплінарного статуту за вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Разом з цим, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (частина 2 статті 14 Дисциплінарного статуту), сутність якого полягає в збиранні, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського (частина 1 статті 14 Дисциплінарного статуту).
Згідно частин 3, 4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина 10 статті 14 Дисциплінарного статуту).
Так, Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі – Порядок № 893).
Пунктом 1 Розділу V вказаного порядку визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Згідно пункту 2 Розділу V Порядку № 893 службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Згідно частини 1 статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку (пункт 4 Розділу V Порядку № 893).
Пунктом 6 Порядку Розділу V №893 визначено право поліцейським, стосовно якого призначено службове розслідування, подати уповноваженому керівнику письмову скаргу на дії осіб, які його проводять.
При цьому, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування (пункт 7 Розділу V Порядку № 893).
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування (пункт 13 Розділу V Порядку № 893).
Під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій (частина 1 статті 18 Дисциплінарного статуту).
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови (частина 3 статті 18 Дисциплінарного статуту).
Згідно пункту 2 Розділу VІ Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення (пункт 1 Розділу VІІ Порядку № 893).
Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту визначені види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, а саме: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється (частина 5 статті 13 Дисциплінарного статуту).
Згідно частин 3 та 4 статті 20 Дисциплінарного статуту керівник Національної поліції України уповноважений застосовувати дисциплінарні стягнення, передбачені цим Статутом, до всіх поліцейських. Інші керівники застосовують дисциплінарні стягнення в межах повноважень, визначених керівником Національної поліції України.
Верховний Суд у своїй постанові від 21.09.2018 року, справа №824/227/17-а (адміністративне провадження №К/9901/27834/18) зазначив "... п.60. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень."
Отже, обрання виду стягнення є дискреційним повноваженням роботодавця, однак така дискреція має бути обґрунтованою.
Підсумовуючи наведене вище, слід прийти до висновку, що законодавець визначив чітку процедури дій при документуванні дисциплінарного поступку, вчиненого працівником поліції, а також наділив суб`єкта притягнення до дисциплінарної відповідальності (в нашому разі начальника ГУНП) певним розсудом (наявні дискреційні повноваження) при обрані виду дисциплінарного стягнення.
Разом в цим, в силу положень частини 2 статті 2 КАС України такий розсуд має бути заснованим на юридичних фактах, які відповідають таким критеріям доказування, як належність, допустимість, достовірність та достатність.
Окремо увагу слід приділити тому, що законодавець окремо виділив такі порушення трудової дисципліни, як перебування поліцейського під час несення служби у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, про що зокрема йдеться в Дисциплінарному статуті та Правил № 1179.
Законодавець не толерує вживання алкоголю на роботі, та відповідно не толерує перебування поліцейського в стані алкогольного сп`яніння на робочому місці. Наведене компрометує як самого поліцейського так і дискредитує поліцію в цілому, а отже є неприпустимим.
Водночас суд звертає увагу, що Кодекс України про адміністративні правопорушення передбачає адміністративну відповідальність за розпивання пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв на виробництві (на робочих місцях, у приміщеннях і на території підприємств, установ, організацій) або перебування на роботі в нетверезому стані (стаття 179 КУпАП).
За таких обставин, аналізуючи наведене вище, та враховуючи державну політику щодо неприпустимості вживання алкоголю на робочому місці або перебування в стані сп`яніння на робочому місці, слід прийти до висновку, що у разі перебування поліцейського в стані алкогольного сп`яніння на робочому місці, уповноважений керівник поліції має право звільнити такого поліцейського з органів поліції.
Варто відмітити, що положення окреслених вище нормативно-правових актів свідчать також про те, що при допущенні поліцейським проступків у стані алкогольного сп`яніння, які впливають на авторитет Національної поліції, навіть поза робочим часом, також допускають застосування уповноваженим керівником поліції звільнення поліцейського з органів поліції.
Водночас суд звертає увагу, що такі обставини мають бути доведені належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами.
При цьому, допущення подібних проступків повинно дійсно впливати на авторитет Національної поліції, як суб`єкта публічного права, який має забезпечувати законність і бути зразком доброчесності для громадян.
Дослідженням матеріалів цієї справи встановлено, що з боку ГУНП в Чернівецькій області порушень процедури проведення службового розслідування, які стали б підставою для визнання протиправними та скасування оскаржуваних наказів, допущено не було.
Службове розслідування проведене відповідно до вимог Дисциплінарного статуту та Порядку № 893. Позивачеві були гарантовані його права, в тому числі на захист.
Отже, з врахуванням зазначеного, суду належить перевірити, дійсність висновків службового розслідування щодо обставин, що мали місце 11.06.2023 року-12.06.2023 року в частині грубого порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, що виразилось у порушенні Присяги працівника поліції, порушенні вимог п. 2.5, 2.9 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 № 1306, абз. 2, 3 п.1, абз. 7 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 6, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Як встановлено судом, 13.06.2023 року начальником ГУНП в Чернівецькій області затверджено Висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни, допущеного старшим інспектором-черговим чергової частини УОАЗОР ГУНП в Чернівецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 , а також неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками ГУНП в Чернівецькій області.
Фактичною складовою виявлених порушень у висновку службового розслідування від 13.06.2023 року є те, що 11.06.2023, о 23 год. 07 хв., спільною мобільною групою з числа працівників УГІ ГУНП в Чернівецькій області (далі - ГУНП) та працівників УПП в Чернівецькій області ДПП (далі-УПП) - позивний «САТУРН-1008», у складі старшого інспектора з ОД ВСР УГІ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2 та інспекторів взводу № 2 роти 1 батальйону УПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , в ході виконання поставлених завдань, було виявлено автомобіль, водій якого перебував з ознаками алкогольного сп`яніння. Згідно даних, встановлених з наданого поліцейським службового посвідчення, водієм автомобіля ВАЗ 2121, д.н.з. НОМЕР_2 виявився старший інспектор-черговий чергової частини УОАЗОР ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 . В ході подальшого спілкування з водієм, поліцейським було встановлено, що останній, за зовнішніми ознаками (запах алкоголю з порожнини рота, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці), перебуває у стані алкогольного сп`яніння, про що йому повідомили. Після почутого, ОСОБА_1 здійснив спробу втікти з місця події, проте відразу був затриманий поліцейськими. Так, діючи у відповідності до вимог КУпАП, з метою затримання водія, поліцейські застосували до нього фізичну силу (прийом рукопашного бою «загин руки за спину) та, у подальшому, спеціальні засоби «кайданки».
З метою складання адміністративних матеріалів, припинення адміністративного правопорушення та закінчення розгляду справи, відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне затримання (АЗ № 056858 від 12.06.2023 о 01 год 15 хв.). Про затримання ОСОБА_1 , о 01 год. 33 хв., було повідомлено Регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги (реєстраційний номер № 325, повідомлення прийняв ОСОБА_5 ). Разом з цим, відносно ОСОБА_1 також було складено постанову про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 121 КУпАП (серії БАБ № 569239). Враховуючи той факт, що ОСОБА_1 , у відповідності до диспозиції ч. 1 (відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції) ст. 130 КУпАП, відмовився від проходження відповідного медичного огляду, поліцейські УПП склали відносно нього протокол про адміністративне правопорушення, передбачене вказаною частиною та статтею (серії ААД № 154835 від 12.06.2023). Разом з цим, працівниками УГІ ГУНП, також були зафіксовані наявні у ОСОБА_1 ознаки алкогольного сп`яніння (запах з ротової порожнини, різка зміна окрасу шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці), що відображено у відповідному акті (реєстраційний номер № 375/123/22-2023 від 12.06.2023).
Також, цього ж дня, о 08 год. 05 хв., до УГІ ГУНП надійшла інформація від начальника УОАЗОР ГУНП ОСОБА_6 про те, що, близько 07:20 год., ним, у приміщенні ГУНП, виявлено ОСОБА_1 з явно вираженими ознаками алкогольного сп`яніння (характерний запах алкоголю з ротової порожнини, почервоніння шкіри та очей, збуджений стан), який, зі слів останнього, відповідно до графіку чергувань, прибув на службу для заступлення на чергування та отримання зброї.
Досліджуючи матеріали справи щодо описаної у висновку службового розслідування подій, які мали місце 11.06.2023 року-12.06.2023 року, суд зауважує, що у судовій практиці доведення факту перебування особи в стані алкогольного сп`яніння завжди супроводжувалось певною проблематикою та відсутністю ідеальності в доказовій базі. Перед судом стоїть питання ретроспективно оцінити те, чого він не бачив, використовуючи надані сторонами доказами, які інколи є взаємовиключними.
Так, під алкогольним сп`янінням розуміють зазвичай психічний стан людини, який виникає внаслідок вживання алкогольних напоїв (алкогольної інтоксикації), що призводить до фізіологічних, психічних, вегетативних і неврологічних розладів.
Загальновизнаними ознаками алкогольного сп`яніння є: запах алкоголю з порожнини рота; порушення координації рухів; порушення мови; виражене тремтіння пальців рук; різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя; поведінка, що не відповідає обстановці.
Отже, факт перебування особи в стані алкогольного сп`яніння може бути підтверджений зовнішніми ознаками, перелік яких наведений вище.
У цій справі підставою для ствердження про алкогольне сп`яніння ОСОБА_1 стала наявність у нього зовнішніх ознак сп`яніння, зокрема різкий запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови, зміна забарвлення шкірного покриву обличчя та поведінка, що не відповідає загальним уявленням про службу в поліції.
Зокрема, судом досліджено письмові пояснення патрульних поліцейських - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які безпосередньо зупинили автомобіль, яким керував ОСОБА_1 , а також працівника УГІ ГУНП – ОСОБА_2 , прямого керівника позивача - начальника УОАЗОР ГУНП ОСОБА_6 , заступника начальника УОАЗОР ГУНП ОСОБА_7 , згідно змісту яких вказані особи підтверджують факт перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння.
Працівниками УГІ ГУНП також були зафіксовані наявні у ОСОБА_1 ознаки алкогольного сп`яніння (запах з ротової порожнини, різка зміна окрасу шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці), що відображено у відповідному акті (реєстраційний номер № 375/123/22-2023 від 12.06.2023 року).
Судом також досліджено відеоматеріали, на яких зафіксовано перебіг вищевказаних подій за участю ОСОБА_1 (відеозаписи з відеореєстратора службового автомобіля та бодікамер поліцейських УПП), та встановлено, що хід подій, що мали місце 11.06.2023 року-12.06.2023 року, у повній мірі відповідає обставинам, які описані у висновку службового розслідування від 13.06.2023 року, зокрема стенограмам відеозаписів.
Судом, при дослідженні відеозаписів, окремо увагу приділено особливостям поведінки ОСОБА_1 під часу документування стану його сп`яніння. Так, дійсно у ОСОБА_1 явно виражена нестійка хода, нечітка мова, а також поведінка, що не відповідає обстановці (відеозапис з бодікамер ID:2c228954cel3673537dd2dd246a16666, ID:47adf7bd2cd4e68fcea3a34203f4c93a).
Також, при спілкуванні з працівником УГІ ГУНП – ОСОБА_2 ОСОБА_1 надає пояснення, які суперечать один одному, зокрема спершу повідомляє, що він вживав алкогольні напої з родиною в с. Оршівці, а згодом заперечує вказане (відеозапис 0000000_00000220230612012651_0116А_2).
Разом з цим, суд наголошує на тому, що ОСОБА_1 від надання пояснень про вищевказані обставини відмовився, про що зазначено у бланку письмових пояснень від 13.06.2023 року. Також, суд враховує те, що ОСОБА_1 відмовився пройти відповідний медичний огляд з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, про що складено висновку щодо результатів медичного огляду від 12.06.2023 року № 805, який складений працівником ОКНП «Чернівецький обласний наркологічний диспансер».
Указане у своїй сукупності, на думку суду, свідчить про небажання позивача спростувати факт його перебування в стані алкогольного сп`яніння.
Також, судом взято до увагу те, що 12.06.2023 року ОСОБА_1 відповідно до графіку чергувань, прибув на службу для заступлення на чергування та отримання зброї, однак працівниками ГУНП (зокрема начальником УОАЗОР ГУНП) у ОСОБА_1 знову ж таки були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння (характерний запах алкоголю з ротової порожнини, почервоніння шкіри та очей, збуджений стан), про що складено акт про виявлення співробітника у стані сп`яніння (реєстраційний номер № 376/123/23-2023 від 12.06.2023 року) (аркуш 37 матеріалів службового розслідування).
Також, суд звертає увагу на описану в висновку службового розслідування поведінку ОСОБА_1 при спілкуванні з начальником та заступником начальника ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (в кабінеті останнього, о 08:35 год. 12.06.2023 року), а саме те, що ОСОБА_1 спершу все ж погоджується пройти медичний огляд з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння, однак згодом відмовляється та наголошує на поганому самопочутті.
Таким чином, аналіз змісту наявних у матеріалах справи відеозаписів, у сукупності з показами патрульних поліцейських – ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які безпосередньо зупинили автомобіль, яким керував ОСОБА_1 , а також працівника УГІ ГУНП – ОСОБА_2 , прямого керівника позивача - начальника УОАЗОР ГУНП ОСОБА_6 , заступника начальника УОАЗОР ГУНП ОСОБА_7 , дає підстави стверджувати, що 11.06.2023 року-12.06.2023 року у ОСОБА_1 були зовнішні ознаки сп`яніння, зокрема порушення мови та координації.
Щодо різкого запаху алкоголю з порожнини рота то мова про це йшла на протязі всіх наявних у матеріалах справи відеозаписів.
У цій справі суд окремо звертає увагу на тому, що на ОСОБА_1 були складені адміністративні протоколи, зокрема за частиною 1 статті 130 КУпАП і протокол про адміністративне затримання та винесено постанову за частиною 5 статті 121, частиною 1 статті 126 КУпАП.
Приписами частини 1 статті 19 Закону №580 чітко передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Тобто, законодавець відрізняє окремі види юридичної відповідальності поліцейського за вчинення протиправних діянь, зокрема, у розрізі кримінально-правового та дисциплінарного-правового аспектів. При цьому, адміністративна відповідальність поліцейського настає у випадках вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП.
Натомість, частина 2 статті 19 Закону №580 передбачає, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Таким чином, дисциплінарна та адміністративна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності. Порядок та підстави притягнення поліцейських до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, врегульованими різними нормативно-правовими актами.
Враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм. При цьому, згідно положень процесуального законодавства суд наділений повноваженнями досліджувати докази, які в тому числі досліджувались місцевим судом при розгляді справи про притягнення до адміністративної відповідальності.
Колегія суддів зазначає, що постановою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 20.07.2023 року у справі №718/1976/23, що залишена без змін постановою Чернівецького апеляційного суду від 11.08.2023 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.130 КУпАП.
Окрім того, постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12.09.2023 року у справі №726/1455/23 рішення Садгірського районного суду міста Чернівці від 18 липня 2023 року скасовано та прийнято нову постанову; в задоволенні позову ОСОБА_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення серії БАБ № 569239 від 12.06.2023 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 121, ч. 1 ст. 126 КУпАП, винесену інспектором роти № 1 БУПП в Чернівецькій області, старшим лейтенантом поліції Малованюком С. М., відмовлено повністю.
Суд звертає увагу на положення частин 6 та 7 статті 78 КАС України, відповідно до яких вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою (частина 6).
Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду (частина 7).
Аналізуючи наведені положення КАС України, слід прийти до висновку, що постанова суду у справі про адміністративне правопорушення є обов`язковою для адміністративного суду, що розглядає справу лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Дійсно, правова оцінка, надана Кіцманським районним судом Чернівецької області певному факту при розгляді справи №718/1976/23, а також Сьомим апеляційним адміністративним судом при розгляді справи №726/1455/23 не є обов`язковою для суду у цій справі. Натомість, саме вказаними судовими рішення встановлено наявність у діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.130 КУпАП, що мало наслідком притягнення його до адміністративної відповідальності.
За таких обставин, суд у силу частини 6 статті 78 КАС України враховує вказані судові рішення, як такі що підтверджують факт керування автомобілем в стані алкогольного сп`яніння.
Ретельно аналізуючи поведінку ОСОБА_1 на відео, враховуючи небажання давати письмові пояснення, проходити медичний огляд з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння, судом першої інстанції правильно зазначено, що позивач не мав на меті встановити об`єктивно усі обставини справи. Він вів себе не логічно та не послідовно, про що йшлося вище, а тому наявність цих змістовних заперечень, безумовно свідчить про приховування ним істини, що є не правильним.
У свою чергу, матеріали службового розслідування та встановлені судом обставини справи свідчать також про те, що у ОСОБА_1 , який прибув 12.06.2023 року відповідно до графіку чергувань, на службу для заступлення на чергування та отримання зброї, також були наявні ознаки алкогольного сп`яніння, що у сукупності із вищевказаною обставиною керування автомобілем в стані алкогольного сп`яніння, є безумовною підставою для його звільнення з органів поліції.
Стосовно доводів апелянта про перебування ОСОБА_1 12.06.2023 на лікуванні, то колегія суддів не приймає їх до уваги, оскільки як свідчать матеріали справи позивачем ні членам дисциплінарної комісії, ні суду першої інстанції не повідомлялось про формування медичного висновку та перебування на лікарняному в період з 12.06.2023 по 16.06.2023. До позовної заяви не долучався медичний висновок тимчасової непрацездатності.
В апеляційній скарзі позивач також вказує про невідповідність дати отримання матеріалів з Управління кадрового забезпечення до УГІ ГУНП. З приводу вказаного судова колегія зазначає наступне. 
Так, окремі недоліки оформлення службових документів не повинні сприйматися як безумовні підстави для висновку щодо протиправності спірного рішення.
При розгляді спорів перевага надається змісту документа порівняно з його зовнішньою формою (правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 11 вересня 2018 року по справі №826/11623/16 та в постанові Верховного Суду від 14 серпня 2018 року справі справа №826/15341/15).
Враховуючи вищевикладене, допущення описки в службовому документі не спростовує факту порушення апелянтом службової дисципліни, а також немає суттєвого значення для вирішення по суті справи та не впливає на правильність прийнятого рішення.
А тому, колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції, що оскаржувані накази є правомірними та скасуванню не підлягають.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.       
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 15 березня 2024 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає. 

Головуючий	 	 	Курко О. П.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Боровицький О. А.    Шидловський В.Б.