УХВАЛА

30 квітня 2024 року
м. Київ

справа №520/27701/21
адміністративне провадження №К/990/13915/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Рибачука А.І.
суддів: Коваленко Н.В., Стеценка С.Г.,
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2024 та ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 18.03.2024 у справі № 520/27701/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
УСТАНОВИВ:
11.04.2024 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2024 в частині відмови у задоволенні заяви про виправлення описок в ухвалі Другого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2024 та ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 18.03.2024 про повернення ОСОБА_1 його апеляційної скарги на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 27.11.2023 у справі №520/27701/21.
З касаційної скарги та Єдиного державного реєстру судових рішень видно, що ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2024 відмовлено у задоволенні заяви позивача про звільнення від сплати судового збору та у задоволенні його клопотання про виправлення описок в ухвалі Другого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2024 і продовжено ОСОБА_1 строк на десять днів з моменту отримання ухвали суду для усунення недоліків його апеляційної скарги шляхом надання документа про сплату судового збору.
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 18.03.2024 повернуто апеляційну скаргу позивача на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 27.11.2023 у справі № 520/27701/21, яка вмотивована тим, що скаржник у встановлений судом строк виявленого недоліку апеляційної скарги не усунув - не надав суду документа про сплату судового збору за подання апеляційної скарги.
Проаналізувавши зміст оскаржуваних судових рішень, доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов таких висновків.
Стосовно оскаржуваної ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2024 в частині відмови у задоволенні заяви про виправлення описок в ухвалі Другого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2024, колегія судів зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Згідно з частиною другою статті 329 КАС України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу (частина третя статті 329 КАС України).
Згідно з пунктом 6 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються у разі необхідності - клопотання особи, що подає касаційну скаргу.
Як видно з Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала суду апеляційної інстанції прийнята 20.02.2024 та в цей же день виготовлено її повний текст. При цьому, касаційну скаргу подано до суду касаційної інстанції 08.04.2024, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.
Скаржником не подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження цієї ухвали.
Згідно з частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.
Крім того скаржником до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.
При цьому скаржник зазначає, що подана ним заява не є об`єктом справляння судового збору, оскільки згідно з пунктом 3 частини другої статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір не справляється за подання до суду заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення, а тому відсутні правові підстави для сплати судового збору за подання касаційної скарги на цю ухвалу. 
Водночас Верховний Суд звертає увагу, що в цій справі оскаржується, зокрема, ухвала суду апеляційної інстанції в частині відмови у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про виправлення описок в ухвалі Другого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2024 у справі №520/27701/21.
Також, колегія суддів звертає увагу на те, що висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.03.2018 у справ № 761/24881/16-ц, на яку покликається позивач в обґрунтування відсутності підстав для сплати ним судового збору, стосується спорів щодо надання банком фінансових послуг, зокрема, повернення банківського вкладу за договором, а висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 21.01.2021 у справі № 120/2577/20-а та від 30.11.2021 у справі № 480/1422/21, на які покликається позивач в обґрунтування відсутності підстав для сплати ним судового збору, стосуються питання звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної та касаційної скарги за об`єктом справляння судового збору, передбаченим пунктом 13 частини другої статті 3 Закону № 3674-VI.
Частиною другою статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Відповідно до підпункту 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції на час подання касаційної скарги) ставка судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу суду встановлена на рівні одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Зазначене положення стосується подання касаційних скарг на всі без винятку ухвали адміністративного суду, які підлягають оскарженню, незалежно від того, чи передбачено Законом № 3674-VI справляння судового збору за подання тих заяв, за результатами розгляду яких виносяться відповідні ухвали.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2018 справі № 915/955/15.
Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01.01.2024 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить        3028,00 грн. 
Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з касаційною скаргою на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2024 в частині відмови у задоволенні заяви про виправлення описок в ухвалі Другого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2024 у справі №520/27701/21 складає 3028,00 грн.
За таких обставин, касаційну скаргу в частині оскарження ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2024 в частині відмови у задоволенні заяви про виправлення описок в ухвалі Другого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2024 у справі №520/27701/21 слід залишити без руху та встановити скаржнику строк для усунення її недоліків шляхом направлення до суду касаційної інстанції заяви про поновлення строку на подачу касаційної скарги з доказами на підтвердження причин пропуску строку та документа про сплату судового збору в сумі 3028,00 грн.
Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA288999980313151207000026007, Код класифікації доходів бюджету 22030102, Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055), Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.
Стосовно оскаржуваної ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 18.03.2024, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до частини п`ятої статті 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Відповідно до частини другої статті 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
За правилами пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, в установлений судом строк, вона повертається позивачеві.
Зважаючи на викладене, Верховний Суд констатує, що суд апеляційної інстанції, повертаючи апеляційну скаргу з підстав неусунення недоліку апеляційної скарги, вірно застосував положення пункту 1 частини четвертої статті 169 та частини другої статті 298 КАС України, правильне їх застосовування є очевидним, а доводи касаційної скарги не викликають сумніву щодо застосування чи тлумачення зазначених норм процесуального права.
Відповідно до пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.
Відповідно до частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
Враховуючи наведене вище, Верховний Суд дійшов висновку про необґрунтованість касаційної скарги та відсутність підстав для відкриття касаційного провадження в частині оскарження ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 18.03.2024 .
На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 169, 296, 298, 333, 359 КАС України,
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 18.03.2024 у справі № 520/27701/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2024 залишити без руху. 
Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.

........................

........................

........................

А.І. Рибачук
Н.В. Коваленко
С.Г. Стеценко,
Судді Верховного Суду