Справа № 991/3002/24
Провадження 1-кс/991/3037/24

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А

11.04.2024                                                                         м. Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 42023230000000116, 
за підозрою, зокрема, ОСОБА_3 , що народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Гола Пристань Херсонської області, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, 
за участі прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и л а:

І. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається 
1.1. 11.04.2024 до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання старшого детектива Національного бюро Другого підрозділу детективів Четвертого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 (далі - детектив, НАБУ), погоджене прокурором третього відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 (далі - прокурор, САП), про застосування до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 514 000 грн, з покладенням обов`язків, визначених п. 1-4, 8, 9 ч. 5 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), у кримінальному провадженні № 42023230000000116.
1.2. Клопотання мотивоване обґрунтованістю підозри та наявністю ризиків: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; (3) вчинити інше кримінальне правопорушення. 

Розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу, слідча суддя його задовольняє частково з огляду на таке.

ІІ. Положення закону, якими керувалася слідча суддя при постановленні ухвали 
2.1.Згідно з ч. 1 ст. 131 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
2.2.Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).
2.3.Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:  1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;  3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.
2.4.Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора (частини 3, 4 ст. 176 КПК України).
2.5.Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
2.6.Також, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:  (1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; (2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; (3) вік та стан здоров`я підозрюваного; (4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; (5) наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; (6) репутацію підозрюваного; (7) майновий стан підозрюваного; (8) наявність судимостей у підозрюваного; (9) дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; (10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; (11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; (12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (ст. 178 КПК України).
2.7.Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказують детектив та прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
2.8.Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:  (1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;  (2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;  (3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;  (4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;  (5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;  (6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;  (7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;  (8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;  (9) носити електронний засіб контролю (ч. 5 ст. 194 КПК України).
2.9.Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
2.10.Відповідно до частин 2, 4, 5 цієї ж статті застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Розмір застави визначається слідчим суддею, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.  Розмір застави визначається у таких межах: (1) щодо особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;  (2) щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; (3) щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

ІІІ. Встановлені обставини із посиланням на докази та мотиви слідчої судді

Щодо питань, які належить вирішити
3.1.Під час розгляду цього клопотання, відповідно до положень ст. 194 КПК України, з урахуванням доводів поданого клопотання, позиції сторін у судовому засіданні, слідчій судді належало встановити: 
-наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінальних правопорушень;
-наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 може здійснити спроби: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; (3) вчинити інше кримінальне правопорушення; 
-недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам;
-обґрунтованість розміру застави;
-необхідність покладення обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України. 

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення
3.2.09.04.2024 у кримінальному провадженні № 42023230000000116 ОСОБА_3 повідомлено про підозру /а.с. 15-34 т. 1/. 
3.3.Сторона захисту не оспорювала порядок набуття ОСОБА_3 процесуального статусу підозрюваного, тому слідча суддя відповідно до засад змагальності та диспозитивності не перевірятиме такі обставини.
3.4. ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, а саме: у пособництві заволодінню чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненим за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах в умовах воєнного стану, а також вчиненні службового підроблення шляхом видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, вчиненому за попередньою змовою групою осіб.
Так, за змістом підозри відповідно до наказу засновника ТОВ «Будівельні технології Південь» № 08/09 від 29.09.2009, ОСОБА_3 призначений на посаду директора названого товариства.
Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України (далі-КМУ) № 1029-р від 15.11.2022 «Про виділення коштів з резервного фонду державного бюджету для відновлення об`єктів критичної інфраструктури та об`єктів соціальної сфери у Херсонській області» Херсонській ОВА виділено 100 млн грн з метою ліквідації наслідків бойових дій і відновлення об`єктів критичної інфраструктури та об`єктів соціальної сфери в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні». 
За версією органу досудового розслідування, у ОСОБА_7 , як у посадової особи Департаменту розвитку територій Херсонської ОДА (далі - Департамент), який визнаний керівництвом Херсонської ОВА одним із виконавців розпорядження КМУ № 1029-р від 15.11.2022, виник злочинний умисел, направлений на заволодіння частиною виділених коштів резервного фонду на технічне обстеження пошкоджених соціально-адміністративних об`єктів Херсонської області (далі - коштів резервного фонду), з метою виконання якого, ОСОБА_7 залучила власницю ТОВ «Будівельні технології Південь» ОСОБА_8 для використання її товариства у заволодінні коштами резервного фонду. Водночас, остання залучила свого батька ОСОБА_3 , який був директором належного їй товариства.
Водночас, ОСОБА_8 та ОСОБА_3 , достовірно знаючи, що відповідно до ч. 2 п. 2.2 Настанови з визначення вартості проведення робіт з оцінки технічного стану та експлуатаційної придатності об`єктів будівництва, затвердженої Наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 67 (далі - Настанови) від 30.04.2022, ТОВ «Будівельні технології Південь» не має законних підстав для проведення такого виду робіт, оскільки в штаті підприємства відсутні співробітники, які мають чинні кваліфікаційні сертифікати, в період часу з 01.11.2022 по 23.11.2022 з власної ініціативи за попередньою домовленістю із фізичною особою-підприємцем (далі - ФОП) ОСОБА_9 , який має кваліфікаційний сертифікат експерта по технічному обстеженню будівель і споруд, зустрілися з останнім та запропонували йому виконати роботи з технічного обстеження об`єктів пошкоджених внаслідок бойових дій на території Нововоронцовської, Високопільської та Кочубеївської територіальних громад Херсонської області. Також, відповідно до досягнутої усної домовленості із ОСОБА_9 визначено вартість огляду та складання звіту одного об`єкта у розмірі 12-15 тисяч грн.
У подальшому, директор ТОВ «Будівельні технології Південь» ОСОБА_3 видав накази про включення до штату товариства ОСОБА_9 та його знайомого ОСОБА_10 як фахівців, які мають відповідні сертифікати для проведення робіт з технічного обстеження пошкоджених об`єктів.
Далі, у період часу з 24.11.2022 по 25.11.2022, шляхом листування у месенджері «WhatsApp», ОСОБА_7 домовилась із ОСОБА_8 про майбутнє обстеження ТОВ «Будівельні технології Південь» ста об`єктів, а також попередньо узгодили вартість огляду та складання звіту одного об`єкта у розмірі 70-100 тисяч гривень, водночас наявність у Департаменті документального підтвердження моніторингу цін для визначення вартості таких послуг у ході досудового розслідування не встановлено.
Після цього, ОСОБА_8 у період часу з 25.11.2022, але не пізніше 16.12.2022, підготувала кошториси за формою № 3-П з виконання послуг по обстеженню технічного стану 107 об`єктів, до яких, на виконання спільного злочинного умислу, внесла завідомо неправдиві відомості щодо кількості виконавців робіт та людино-днів, необхідних для виконання робіт, та організувала їх підписання директором ТОВ «Будівельні технології Південь» ОСОБА_3 і за невстановлених органом досудового розслідування обставин передала на погодження ОСОБА_7 .
Водночас, ОСОБА_7 09.12.2022 повідомила ОСОБА_8 , що кошториси не погодили та про необхідність переробити їх в частині зменшення розрахунку коефіцієнту витрат до розміру 1780 грн за один людино-день. 
Далі, отримавши від ОСОБА_8 11.12.2022 проекти кошторисів, підписаних директором ТОВ «Будівельні технології Південь» ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , достовірно знаючи, що до кінця бюджетного року залишається менше двадцяти днів, якими обмежується термін виконання майбутніх послуг, відображених у 107 кошторисах, наданих їй ОСОБА_8 , усвідомлюючи, що у вказаних кошторисах містяться завідомо неправдиві відомості щодо кількості людино-днів, необхідних для виконання робіт, погодила своїм підписом вищевказані кошториси.
У подальшому, на підставі розрахунків вартості послуг, відображених у складених та підписаних 107 кошторисах форми 3-П, підготовлено перелік вартості об`єктів для виконання послуг з технічного обстеження будівельних конструкцій, який безпосередньо підписаний ОСОБА_7 , як заступником директора Департаменту.
Такий перелік затверджено розпорядженням в.о. начальника Херсонської ОВА № 359 від 15.12.2022, а Департамент визначено розпорядником бюджетних коштів нижчого рівня для закупівлі послуг з технічного обстеження пошкоджених об`єктів Херсонської області згідно із затвердженим переліком.
Водночас, наказом Міністерства розвитку громад та територій № 67 від 30.04.2022 кошториси за формою №3-П з виконання послуг по обмеженню технічного стану будівель і споруд віднесено до переліку будівельної документації, що використовується при визначенні вартості робіт з обстеження технічного стану будівель і споруд, а отже такі є офіційними документами.
Далі, у повідомленні про підозру зазначається, що 16.12.2022 між Департаментом, в особі в.о. директора ОСОБА_7 , та ТОВ «Будівельні технології Південь», в особі директора ОСОБА_3 , укладено договір № 14/22 на загальну суму 9 927 736,80 гривень. Відповідно до Додатку № 1 до Договору № 14/22 обстеженню підлягали 107 об`єктів на загальну суму 9 927,7368 тис грн, що відповідає 1-107 об`єктам за порядком Переліку, затвердженого розпорядженням в. о. начальника Херсонської ОВА № 359 від 15.12.2022.
Поряд з цим, 16.12.2022 між ТОВ «Будівельні технології Південь» та фізичною особою-підприємцем (далі - ФОП) ОСОБА_9 укладено договір № 14/16 на загальну суму 534 850 грн, відповідно до Додатку № 1 якого, обстеженню підлягали 107 об`єктів, що співпадають з об`єктами, зазначеними в Додатку № 1 до договору 14/22 та 1-107 об`єктам за порядком Переліку, затвердженого розпорядженням начальника в. о. Херсонської ОВА № 359 від 15.12.2022.
Після цього, ОСОБА_8 , на виконання вказівки ОСОБА_7 , не пізніше 26.12.2022 підготувала акти здачі-приймання виконаних послуг № 1 від 20.12.2022, № 2 від 22.12.2022 та № 3 від 23.12.2022, до яких внесла завідомо неправдиві відомості, відповідно до яких ТОВ «Будівельні технології Південь» виготовлено технічні звіти по обстеженню 107 об`єктів на загальну суму 9 927 736,80 грн. Водночас, ОСОБА_3 , достовірно знаючи, що на момент складання актів здійснено обстеження лише частини об`єктів та не виготовлено жодного технічного звіту, а також усвідомлюючи, що вартість таких робіт становить 12-15 тисяч грн за один об`єкт, підписав вищевказані акти виконаних робіт, надавши їм статусу офіційного документа.
У подальшому, невстановлена особа, у невстановлений період часу, але не пізніше 26.12.2022 у невстановленому місці передала акти здачі-приймання виконаних послуг № 1 від 20.12.2022, № 2 від 22.12.2022 та № 3 від 23.12.2022 ОСОБА_7 , яка будучи обізнаною, що відповідно до вимог ч. 2 п. 5 Положення про резервний фонд КМУ, затвердженого постановою Верховної Ради України № 62/96-ВР від 22.02.1996, кошти, виділені відповідно до розпорядження КМУ від 15.11.2022 № 1029-р, у разі їх несвоєчасного використання до кінця 2022 року мають бути повернуті у Державний бюджет, та достовірно знаючи що виконавцем послуг не виконано жодного звіту, в порушення вимог п. 4.1 договору № 14/22 від 16.12.2022, у період часу з 22.12.2022 по 26.12.2022 безпосередньо підписала вказані акти, надавши їм статусу офіційного документу та підтвердивши тим самим факт отримання послуг.
Водночас, фактичні роботи по обстеженню зруйнованих об`єктів та складанню звітів за результатом їх обстеження здійснював безпосередньо ОСОБА_9 у період із 02.12.2022 по 23.12.2022 (до закриття актів здачі-приймання виконаних послуг), а виготовлення технічних звітів здійснювалось у період січня-березня 2023 року.
Так, відповідно до повідомлення про підозру, на підставі підписаних директором ТОВ «Будівельні технології Південь» ОСОБА_3 та в.о. директора Департаменту ОСОБА_7 актів здачі-приймання виконаних послуг № 1 від 20.12.2022, № 2 від 22.12.2022 та № 3 від 23.12.2022, та відповідних платіжних доручень, підписаних електронним цифровим підписом ОСОБА_7 , на банківський рахунок ТОВ «Будівельні технології Південь» від Департаменту надійшли кошти у розмірі 9 927 736,80 грн за проведення обстеження технічного стану пошкоджених об`єктів.
Водночас, названі акти-приймання виконаних послуг містять інформацію, яка підтверджує надання послуг ТОВ «Будівельні технології Південь» з технічного обстеження пошкоджених об`єктів, що спричинило наслідки правового характеру у вигляді створення підстав для оплати наданих послуг, а тому такі є офіційними документами.
За наведених вище обставин, за версією органу досудового розслідування, державі спричинено матеріальні збитки на загальну суму 7 738 264 грн, що є різницею між вартістю виконаних робіт (наданих послуг) по договору № 14/22 від 16.12.2022 та договору № 14/16 від 16.12.2022.
3.5.Слідча суддя зауважує, що КПК України не встановлює критеріїв визначення обґрунтованості підозри. Однак кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) (ч. 5 ст. 9 КПК України). 
3.6.У практиці останнього «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), від 21.04.2011, заява №42310/04, п. 175).
3.7.Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (Murray v. The United Kingdom), від 28.10.1994, заява № 14310/88, п. 55).
3.8.Тобто, стандарт «обґрунтована підозра», який використовується на стадії вирішення питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, є значно нижчим, аніж на стадії вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення після отримання обвинувального акта. Адже обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (рішення ЄСПЛ у справі «Мерабішвілі проти Грузії» (Merabishvili v. Georgia) від 28.11.2017, заява №72508/13, п. 184).
3.9.Отже, під час перевірки, чи наявна обґрунтована підозра вчинення ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, слідча суддя з`ясовує, чи наявні факти або інформація, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа, про яку йдеться, своїми діями могла вчинити кримінальні правопорушення, а також, чи такі виправдовують подальше розслідування.
3.10.Обґрунтованість підозри підтверджується матеріалами, що додані до клопотання, зокрема, копіями: 
-розпорядження в.о. начальника Херсонської ОВА № 359 від 15.12.2022, яким затверджено перелік об`єктів для виконання послуг з технічного обстеження будівельних конструкцій з метою ліквідації наслідків бойових дій та відновлення інфраструктури населених пунктів Херсонської області в умовах в умовах воєнного стану за розпорядником бюджетних коштів нижчого рівня резервного фонду державного бюджету - Департаменту розвитку територій Херсонської ОДА та самого переліку таких об`єктів, що підписаний ОСОБА_7 /а.с. 48-63 т. 1/; 
-договору № 14/22 від 16.12.2022 з Додатками №1, № 2 та Додатковою угодою №1 до нього, за умовами якого ТОВ «Будівельні технології Південь» за дорученням Департаменту зобов`язується провести технічне обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж будівлі пошкоджених об`єктів у кількості 107 (відповідно до переліку), водночас ціна договору є твердою і становить 9 927 736,80 грн /а.с. 64-73 т. 1/;
-актів здачі-приймання виконаних послуг за Договором № 14/22 від 16.12.2022, а саме: № 1, № 2 від 20.12.2022, № 3 від 23.12.2022, відповідно до яких, загальна вартість виконаних ТОВ «Будівельні технології Південь» робіт складає 9 927 736,80 грн /а.с. 75-80 т. 1/;
-платіжних доручень № 1, № 2, № 3 від 26.12.2023, відповідно до яких на рахунок ТОВ «Будівельні технології Південь» Департаментом сплачено кошти у загальному розмірі 9 927 736,80 грн /а.с. 81-83 т. 1/;
-договору № 14/16 від 16.12.2022 з Додатками №1, № 2 до нього, за умовами якого ФОП ОСОБА_9 за дорученням ТОВ «Будівельні технології Південь» зобов`язується провести технічне обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж будівлі пошкоджених об`єктів у кількості 107 (відповідно до переліку), водночас ціна договору є твердою і становить 534 850,00 грн /а.с. 84-92 т. 1/;
-актів здачі-приймання виконаних послуг за Договором № 14/16 від 16.12.2022, а саме: № 1, № 2 від 20.12.2022, № 3 від 23.12.2022, відповідно до яких, загальна вартість виконаних ФОП  ОСОБА_9 робіт складає 534 850,00 грн /а.с. 93-98 т. 1/;
-протоколів допиту свідка ОСОБА_9 від 19.05.2023 та 21.08.2023, під час яких він надав показання, що перед укладенням договору №14/16 він попередньо зустрічався з ОСОБА_3 та ОСОБА_8 , які запропонували йому провести роботи по обстеженню пошкоджених об`єктів на території Нововоронцовської, Високопільської та Кочубеївської територіальних громад та вони попередньо узгодили ціну за такі роботи (12-15 тисяч за один об`єкт), водночас умовою для укладення відповідного договору було включення свідка до штату ТОВ «Будівельні технології Південь». Окрім того, свідок зазначив, що на прохання ОСОБА_8 він знайшов інженера-проектувальника ОСОБА_11 , якого також було включено до штату названого товариства, водночас фактичні роботи з технічного обстеження об`єктів здійснювались самим свідком у період грудня 2022 року, а під час складання звітів для аналізу та виконання технічної роботи ним був злучений ОСОБА_11 , водночас складання звітів здійснювалось у період січня-лютого 2023 року /а.с. 177-189 т. 1/;
-протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 01.08.2023, який зазначив, що ОСОБА_3 та ОСОБА_8 він не знає, у ТОВ «Будівельні технології Південь» ніколи не працював та не отримував заробітну плату, а так само не брав участі в обстеженні пошкоджених об`єктів на території Нововоронцовської, Високопільської та Кочубеївської територіальних громад. Водночас, за пропозицією ОСОБА_9 приймав участь у камеральній обробці отриманих відомостей за результатами візуального обстеження пошкоджених об`єктів та складанні відповідних звітів. За виконання такої роботи з ним розраховувався ОСОБА_9 /а.с. 190-194 т. 1/;
-висновку експерта № СЕ-19/116-23/17260-ЕК від 07.11.2023, відповідно до якого документально підтверджується висновок спеціаліста Південного офісу Держаудитслужби від 21.09.2023 в частині наявності різниці між вартістю виконаних робіт (наданих послуг) по договору № 14/22 від 16.12.2022, укладеному між Департаментом розвитку територій Херсонської обласної державної адміністрації та ТОВ «Будівельні технології Південь», та договору № 14/16 від 16.12.2022, укладеному між ТОВ «Будівельні технології Південь» і ФОП  ОСОБА_9 , у сумі 7 738 264,00 грн без ПДВ /а.с. 215-240 т. 1/; 
-протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 20.09.2023, яка зазначила, що в процесі виконання розпорядження КМУ № 1029-р від 15.11.2022 вона контактувала зі співробітником Департаменту розвитку територій Херсонської ОДА ОСОБА_13 , що Міністерство розвитку громад та територій України дійсно погоджувало Департаменту перелік витрат по обстеженню пошкоджених об`єктів, зокрема перевірявся факт наявності кошторисів та їх відповідність формі, передбаченій Настановою з визначення вартості проведення робіт з оцінки технічного стану та експлуатації придатності обєктів будівництва, що затверджена Наказом Міністерство розвитку громад та територій України № 67 від 30.04.2022, водночас на предмет вартості такі кошториси не перевірялись, оскільки це не входить до повноважень Міністерства, а є виключно повноваженням розпорядника коштів, який погодив вказані кошториси із виконавцем робіт. Кошториси були лише складовою пакету необхідних документів, за наявності сукупності яких Міністерством був погоджений перелік витрат для освоєння коштів резервного фонду відповідно до їх функціонального призначення /а.с. 195-198 т. 1/;
-протоколу огляду речей і документів від 13.07.2023 огляду мобільного телефону Iphone 12, що належить ОСОБА_8 , в якому виявлено листування із ОСОБА_7 щодо їх домовленості про виконання робіт по обстеженню пошкоджених об`єктів, визначення вартості таких робіт, надання вказівок ОСОБА_7 щодо виготовлення кошторисів та складання актів виконаних робіт, зокрема, 27.01.2022 від ОСОБА_7 надійшло повідомлення щодо з`ясування максимальної кількості об`єктів, які можливо обстежити, на що ОСОБА_8 відповіла: «давай сто об`єктів», також ОСОБА_7 зазначає про необхідність здійснення розрахунку середньої вартості таких робіт; також з листування встановлено, що ОСОБА_7 та ОСОБА_8 надсилали одна одній акти виконаних робіт та кошториси, водночас 09.12.2022 ОСОБА_7 повідомила, що кошториси не погодили та що необхідно змінити вартість на 1780 грн, на що ОСОБА_8 відповіла: «я зараз виправлю на 1780 і у мене взагалі впаде сума в половину» /а.с. 99-120 т. 1/;
-протоколом від 21.07.2023 огляду мобільного телефону Iphone 12, що належить ОСОБА_8 , в якому виявлено листування із ОСОБА_9 , яка підтверджує виконання фактичних робіт по обстеженню пошкоджених об`єктів саме ОСОБА_9 , окрім того з листування встановлено, що для працевлаштування на ТОВ «Будівельні технології Південь» ОСОБА_9 надсилав ОСОБА_8 дані, зокрема ОСОБА_10 , також з листування встановлено, що щонайменше станом на 27.03.2023 всі звіти не були готові, зокрема, 10.01.2023 на запитання ОСОБА_8 щодо звітів ОСОБА_14 відповів: «фізично готові всі, окрім одного, на який не можем досих пір потрапити…», окрім того 27.03.2023 ОСОБА_8 надіслала ОСОБА_9 повідомлення, що чекає від нього звіти /а.с. 121-173 т. 1/;
-протоколом огляду фотозображень від 28.02.2024, що підтверджує показання ОСОБА_9 та вказує на те, що технічне обстеження пошкоджених об`єктів здійснювалось у період із 02.12.2022 по 23.12.2022, тобто на момент підписання актів прийняття виконаних послуг, що свідчать про виготовлення звітів, лише здійснювалось фактичне їх обстеження /а.с. 174-176 т. 1/, а також іншими матеріалами у їх сукупності.
3.11.Дані, що містяться у наданих слідчій судді копіях матеріалів кримінального провадження № № 42023230000000116 можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_3 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, та виправдовують подальше розслідування.
3.12.Отже, ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні наведеного.

Щодо наявності ризиків
3.13.Слідча суддя зауважує, що відповідно до КПК України метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками вчинення підозрюваним відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним таких спроб. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду
3.14.Такий ризик підтверджується тяжкістю передбаченого покарання, зокрема, за інкримінований підозрюваному ОСОБА_3 злочин, передбачений ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України. 
3.15.Так, кримінальне правопорушення, визначене ч. 5 ст. 191 КК України, передбачає основне покарання у виді позбавлення волі, зокрема строком від 7 до 12 років, а також додаткове обов`язкове покарання у вигляді позбавлення права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років. До того ж, кримінальний закон встановлює відповідальність ще й у вигляді конфіскації майна. 
3.16.Звільнення від покарання з іспитовим строком відповідно до ст. 75 КК України в даному випадку не допускається, як і призначення покарання більш м`якого, ніж передбачено законом, як про це йдеться у ч. 1 ст. 69 КК України. 
3.17.Існування ризику переховування підтверджується ймовірністю для підозрюваного бути засудженою на тривалий строк з примусовим відчуженням всього належного йому майна, в сукупності з наступними обставинами.
3.18.Так, у зв`язку із запровадженням на території України правового режиму воєнного стану встановлено певні обмеження для перетину Державного кордону, зокрема громадян України чоловічої статі віком від 18 до 60 років. Однак, на тепер підозрюваному виповнився 71 рік /а.с. 241 т. 1/, отже такі обмеження на нього не поширюються.
3.19.З огляду на викладене, враховуючи також наявність паспорту громадянина України для виїзду за кордон /а.с. 241 т. 1/, який підозрюваний отримав у серпні 2023 року, тобто у період, коди здійснювалось дане кримінальне провадження, слідча суддя переконана, що підозрюваний може безперешкодно покинути територію України. 
3.20.Поряд з цим, слідча суддя також не виключає можливості нелегального перетину кордону ОСОБА_3 , з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється. Очевидно, що в умовах, які існують в Україні, викликаних безпрецедентною військовою та нелюдською агресією російської федерації проти України, у підозрюваного збільшуються можливості для ухилення від органу досудового розслідування та суду, адже у держави наразі з об`єктивних причин через дії російської федерації відсутні можливості належним чином контролювати поведінку та місцезнаходження підозрюваної, а також державний кордон у місцях активних бойових дій. Ба більше, Херсонська область є територіально наближеною до окупованої території України, де державні органи України, в тому числі правоохоронні органи не виконують свої функції. 
3.21.До того ж, в умовах збройної агресії російської федерації проти України велика кількість держав  - партнерів України запровадила особливі умови надання прихистку її громадянам, що дозволить протягом тривалого часу легально перебувати на їх території. 
3.22.Окрім того, слідча суддя враховує, що як зазначив у судовому засіданні підозрюваний, з початку повномасштабного вторгнення рф на територію України його дружина та син перебувають за кордоном, а отже, на переконання слідчої судді, можуть сприяти йому у переховуванні за межами України.
3.23.Зазначене, переконує слідчу суддю, у можливості втечі підозрюваного на тимчасово окуповану територію України чи територію інших держав, з метою переховування від органу досудового розслідування та суду.
3.24.Також, слідча суддя враховує матеріальний стан підозрюваного, а саме, що загалом дохід, нарахований ОСОБА_3 у 2021-2023 роках становить 338 748 грн /а.с. 245 т. 1, а.с. 15 т. 2/, водночас у судовому засіданні ОСОБА_3 зазначив, що на тепер отримує пенсію у розмірі 3 100 грн.
3.25.Окрім того, слідча суддя бере до уваги, що ОСОБА_3 має у власності автомобіль марки «HONDA», 2008 року випуску, набутий 03.06.2008 /а.с. 242 т. 1, а.с. 21 т. 2/, автомобіль марки «DAEWOO LANOS», 2003 року випуску, набутий 27.08.2003 /а.с. 243 т. 1, а.с. 20, 21 т. 2/, а також автомобіль марки «ЗАЗ», 2004 року випуску, набутий 02.12.2008 /а.с. 244 т.1/. 
3.26.Водночас, відомостей про наявність у підозрюваного на праві власності нерухомого майна слідчій судді не надано. 
3.27.За таких обставин, слідчою суддею встановлено, що офіційні матеріальні ресурси підозрюваного не є значними.
3.28.Поряд з цим, з огляду на ймовірність одержання підозрюваним частини коштів, якими він у співучасті з іншими заволодів, переконує слідчу суддю у наявності інших, одержаних у такий спосіб доходів, що можуть зберігатись у невстановленому органом досудового розслідування місці. 
3.29.Окрім того, слідча суддя зважає на те, що підозрюваний пенсіонер та одночасно є директором ТОВ «Будівельні технології Південь». З його слів, що не спростовано прокурором, на його утриманні залишився неповнолітній онук через взяття під варту матері - іншої підозрюваної у цьому провадженні, водночас його дружина ти син перебувають за кордоном, що переконує слідчу суддю у відсутності міцних соціальних зв`язків підозрюваного на території України, що посилює ризик його втечі та переховування.
3.30.Отже, наведені вище фактичні обставини цього кримінального провадження та особисті обставини підозрюваного в сукупності дають слідчій судді підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування або/та суду.

Ризик незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні
3.31.З цього питання, слідча суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні.
3.32.Так, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду  - усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). 
3.33.Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто якщо свідки допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею. 
3.34.Поряд з цим, за змістом ч. 11 ст. 615 КПК України як докази в суді можуть бути використані і показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану. Проте хід і результати такого допиту мають фіксуватися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.
3.35.Тому, ризик впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом. 
3.36.Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях).
3.37.Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні ще не завершене, а свідки сторони обвинувачення відповідно не допитувались судом безпосередньо, існує ймовірний ризик того, що внаслідок впливу підозрюваного, такі особи можуть змінити свої показання або відмовитися від дачі показань у суді.
3.38.Слідча суддя враховує й те, що для здійснення тиску не обов`язково осіб знати особисто. Для цього достатньо, наприклад, того, що особі, якій загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років, після ознайомлення з матеріалами справи, у т.ч. і з матеріалами цього клопотання, стануть відомі анкетні дані свідків, і з метою уникнення покарання, можуть вчинятися дії, покликані на примушення свідків до зміни показань або до відмови від їх надання. 
3.39.Отже, викладені обставини дають достатні підстави вважати, що все таки існує ризик впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення 
3.41.На переконання слідчої судді, прокурор не довів такий ризик.
3.42.На обґрунтування зазначеного ризику прокурор покликався на те, що ОСОБА_3 притягується до кримінальної відповідальності і усвідомлює невідворотність покарання, існує висока ймовірність того, що він може вчинити інші кримінальні правопорушення з метою покращення свого фінансового становища для подальшого фінансування ухилення від кримінальної відповідальності.
3.43.Зокрема, укладення ТОВ «Будівельні технології Південь» договору підряду №22-12/96р на виконання робіт з капітального ремонту дошкільного закладу в смт. Високопілля на суму в розмірі 52 396 792 гривень із Департаментом, на переконання прокурора, може свідчити про його наміри вчинити інший злочин, пов`язаний із розкраданням бюджетних коштів.
3.44.Однак, слідча суддя не погоджується з такими твердженнями прокурора, адже саме по собі укладення такого договору не вказує на те, що вчиняється злочин, а гіпотетичні припущення сторони обвинувачення на таке не можуть автоматично свідчити про ймовірність вчинення аналогічного злочину.

Щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів аніж застава для запобігання ризикам 
3.45.Запобігти встановленим ризикам, із урахуванням наведеного в цій ухвалі, можливо шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді застави.
3.46.Оцінюючи можливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, слідча суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи: особиста порука та зобов`язання, - не зможуть запобігти визначеним ризикам. Адже, у випадку їх застосування, з огляду на встановлені слідчою суддею ризики, відсутні будь-які стримуючі стимули від неналежного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Щодо розміру застави
3.47.За змістом приписів ч. 4 ст. 182 КПК України при визначенні розміру застави слідча суддя зобов`язана врахувати: 
-обставини кримінального правопорушення;
-майновий та сімейний стан підозрюваного, інші дані про його особу;
-встановлені ризики, визначені ст. 177 КПК України;
-можливість достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків;
-те, що такий розмір не може бути завідомо непомірним для підозрюваного.
3.48.Європейський суд з прав людини вважає, що розмір застави має оцінюватись, з огляду на, з-поміж іншого, ступінь вірогідності того, що перспектива втрати застави або вжиття заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі» («Гафа проти Мальти» (Gafa v. Malta) від 22.05.2018, заява № 54335/14, § 70; «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28.09.2010, заява № 12050/04, § 78).
3.49.Водночас, обвинувачений, якого судові органи готові відпустити під заставу, повинен надати вірну інформацію, яку за необхідності можливо перевірити, щодо суми застави, яка може бути призначена (рішення у справах «Іванчук проти Польщі» (Ivanchuk v.  Poland) від 15 листопада 2001 року, заява № 25196/94, § 66; «Тошев проти Болгарії» (Toshev v. Bulgaria) від 10 серпня 2006 року, заява № 56308/00, § 68).
3.50.Виходячи із встановлених під час розгляду цього клопотання обставин, слідча суддя переконана, що розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки. З іншого боку, розмір застави не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов застави, це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке перетворилося б на безальтернативне.
3.51.Слідча суддя переконана, що застава застосовується задля належної процесуальної поведінки підозрюваного. Водночас, враховує, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні, зокрема, особливо тяжкого корупційного злочину, а саме пособництві заволодінню чужим майном - коштами з резервного фонду державного бюджету, виділеними для відновлення об`єктів критичної інфраструктури та об`єктів соціальної сфери у Херсонській області, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим, за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах в умовах воєнного стану.
3.52.Поряд з цим, відповідно до п. 11 ст. 178 КПК України при застосуванні запобіжного заходу слідча суддя зобов`язана також врахувати розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, про що уже зазначалось у цій ухвалі.
3.53.Отже, при визначенні розміру застави слідча суддя також бере до уваги обставини ймовірного вчинення кримінальних правопорушень та спричинену ними шкоду, встановлені ризики, в сукупності з майновим станом підозрюваного, зокрема, що його доходи є незначними /а.с. 15 т. 2/, наявні на праві власності автомобілі є недороговартісні /а.с. 17-21 т. 2/, у підозрюваного наявні захворювання /а.с. 16 т. 2/. 
3.54.Водночас, слідча суддя також враховує, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено ч. 2 ст. 182 КПК України. 
3.55.За таких обставин, майновий стан підозрюваного, про який зазначалось у цій ухвалі, у сукупності з обставинами ймовірного вчинення кримінальних правопорушень, даними про його особу та сімейний стан, встановленими ризиками, дають підстави для висновку, що застава у межах 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що визначено ч. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, яка може бути встановлена особі, яка підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, здатна забезпечити виконання ОСОБА_3 покладених на нього обов`язків.
3.56.Поряд з цим, розмір застави, запропонований прокурором може бути завідомо непомірним для підозрюваного, адже не співвідноситься із встановленими слідчою суддею ризиками, а тому розмір застави, на переконання слідчої судді, має становити 500 000  (п`ятсот тисяч) грн 00 коп. 
3.57.На переконання слідчої судді, такий розмір застави не є завідомо непомірним для підозрюваного ОСОБА_3 та разом з покладеними на нього обов`язками, про що йтиметься далі, забезпечуватиме належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігатиме існуючим ризикам.

Щодо покладення обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України
3.58.Оскільки встановлено існування трьох ризиків і слідчою суддею вирішено застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави, то на останнього слід покласти також обов`язки, об`єктивна необхідність у яких доведена прокурором, з огляду на встановлені у цій ухвалі обставини, а також обставини повідомленої підозри, а саме: (1) прибувати за кожною вимогою до слідчого (детектива), прокурора та суду; (2) не відлучатися із м. Херсона без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду; (3) повідомляти слідчого (детектива), прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; (4) утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 щодо обставин повідомленої підозри; (5) здати на зберігання до ГУ ДМС в Херсонській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; (6) носити електронний засіб контролю.
3.59.З огляду на встановлені у цій ухвалі обставини, а також обставини повідомленої підозри, зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці (ч. 7 ст.  194 КПК України).
3.60.Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються (ч. 7 ст. 194 КПК України).
3.61.З огляду на здійснення досудового розслідування НАБУ, контроль за виконанням ухвали в частині виконання покладених на підозрюваного обов`язків необхідно покласти на детективів Національного антикорупційного бюро України.
3.62.Отже, слідча суддя дійшла висновку про часткове задоволення клопотання.
На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 177, 178, 182, 194-196, 372, 480-481, 483 КПК України, слідча суддя
п о с т а н о в и л а:
Клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваному  ОСОБА_3  задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного  ОСОБА_3 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 500 000 (п`ятсот тисяч) грн 00 коп. 
Підозрюваний  ОСОБА_3  не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду за реквізитами: код ЄДРПОУ - НОМЕР_1 , номер рахунку за стандартом IBAN НОМЕР_2 , або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, детективу, прокурору та слідчому судді. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3  з 11.04.2024 строком на два місяці, такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого (детектива), прокурора та суду;
-не відлучатися із м. Херсона без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду;
-повідомляти слідчого (детектива), прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
-утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 щодо обставин повідомленої підозри;
-здати на зберігання до ГУ ДМС в Херсонській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
-носити електронний засіб контролю.

В іншій частині клопотання відмовити. 

Роз`яснити підозрюваному  ОСОБА_3 , що якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Контроль за виконанням ухвали в частині виконання покладених на підозрюваного обов`язків покласти на детективів Національного антикорупційного бюро України.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до такої палати протягом п`яти днів з її оголошення. 
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя ОСОБА_1