ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2024 року
м. Хмельницький

Справа № 686/7425/24
Провадження № 22-ц/4820/995/24

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії
суддів судової палати з розгляду цивільних справ
Ярмолюка О.І. (суддя-доповідач), Грох Л.М., Янчук Т.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справу за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Міністерства юстиції України, держави російська федерація в особі посольства держави російська федерація в Польщі про відшкодування шкоди за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 22 березня 2024 року про повернення позовної заяви,

встановив:

1.Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до держави Україна в особі Міністерства юстиції України, держави російська федерація в особі посольства держави російська федерація в Польщі про відшкодування шкоди.
ОСОБА_1 зазначила, що з 2014 року російська федерація здійснює військову агресію проти України, а 24 лютого 2022 року – здійснила відкритий напад на Україну. Це призвело до порушення прав позивачки як громадянки України, внаслідок чого їй завдано моральних страждань.
За таких обставин ОСОБА_1 просила суд:
- стягнути з держави російська федерація на свою користь 1 500 000 грн моральної шкоди, завданої порушенням суверенітету та територіальної цілісності України;
- стягнути з держави Україна на свою користь 1 грн моральної шкоди, завданої порушенням її права на мир, і 1 грн моральної шкоди за порушення її права на правомірну, добросовісну і кваліфіковану діяльність органів державної влади в частині добросовісності внаслідок неналежного виконання своїх позитивних обов`язків, а всього – 2 грн.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 22 березня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачеві.
Суд виходив з того, що позовна заява за своїм змістом не відповідає вимогам процесуального закону, а ОСОБА_1 не усунула цих недоліків відповідно до ухвали від 18 березня 2024 року.

Короткий зміст і узагальнені доводи апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду посилаючись на порушення норм процесуального права.
Апеляційна скарга мотивована тим, що позовна заява ОСОБА_1 за формою та змістом відповідає вимогам процесуального закону, однак суд безпідставно повернув її позивачці.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Держава Україна в особі Міністерства юстиції України та держава російська федерація в особі посольства держави російська федерація в Польщі не подали відзив на апеляційну скаргу.

2.Мотивувальна частина

Позиція суду апеляційної інстанції

Статтею 263 Цивільного процесуального кодексу України (далі – ЦПК України) встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення не відповідає.
Дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити.
Суд першої інстанції неправильно витлумачив приписи статті 175 ЦПК України.
У зв`язку з порушенням норм процесуального права оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Встановлені судами першої та апеляційної інстанції обставини

Позовна заява ОСОБА_1 надійшла до суду 14 березня 2024 року.
Ухвалою суду від 18 березня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачці десятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків.
20 березня 2014 року ОСОБА_1 подала суду заяву про усунення недоліків, у якій зазначено, що позивачкою у позовній заяві вказані відомі їй адреси та засоби зв`язку відповідачів.

Мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції

Відповідно до частини четвертої статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви №6778/05, справа «МПП «Голуб» проти України», зазначив, що процедурні гарантії, закріплені статтею 6 Конвенції про захист прав людини (далі – Конвенція), гарантують кожному право подання скарги щодо його прав та обов`язків цивільного характеру до суду чи органу правосуддя. Таким чином, втілюється право на звернення до суду, одним із аспектів якого є право доступу, тобто право розпочати провадження у судах з цивільних питань (справа "Golder v. The United Kingdom", рішення від 21 лютого 1975 року, cерія АN 18, статті 13 – 18, пункти 28 – 36). Суд наголошує, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання. Проте, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження не будуть сумісними з пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо вони не мають легітимну мету та не є пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями (рішення у справі "Brulla Gomez de la Torre v. Spain" від 19 грудня 1997 року, пункт 33).
Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (рішення у справі "Bellet v. France" від 4 грудня 1995 року, серія А, №333-Б, стаття 42 пункт 36).
Вимоги до змісту позовної заяви встановлені частиною 3 статті 175 ЦПК України, згідно якої позовна заява повинна містити:
1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;
2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб – громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;
3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;
4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;
5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;
6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;
7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;
8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;
9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;
10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Згідно з частинами першою, третьою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без руху, суд виходив з того, що вона не відповідає вимогам статті 175 ЦПК України, оскільки в ній не зазначено повне найменування органу державної влади, через який держава бере участь у справі як відповідач, його місцезнаходження, ідентифікаційний код, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти.
ОСОБА_1 подала суду заяву про усунення недоліків, у якій зазначено, що позивачкою у позовній заяві вказані відомі їй адреси та засоби зв`язку відповідачів.
У даній справі ОСОБА_1 пред`явила позовні вимоги до держави Україна та держави російська федерація про відшкодування шкоди, завданої їй збройною агресією. ОСОБА_1 визначено, що держава Україна має брати участь у справі через Міністерство юстиції України, а держава російська федерація - через посольство держави російська федерація в Польщі. При цьому позивачка вказала загальновідомі адреси місцезнаходження представників відповідачів, а також відомі їй засоби зв`язку та адреси електронної пошти.
Позовна заява ОСОБА_1 містить зрозумілий зміст позовних вимог і достатній виклад обставин, якими позивач обґрунтовує ці вимоги, а також за своїми формою та змістом відповідає вимогам процесуального закону.
Відтак у суду першої інстанції були відсутні підстави для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху та повернення її позивачці.

3.Висновки суду апеляційної інстанції

Ухвала суду першої інстанції не відповідає вимогам процесуального закону та перешкоджає подальшому провадженню у справі, а тому в силу частини першої статті 379 ЦПК України вона підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 374, 379, 381, 382, 384, 389 ЦПК України, 

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 22 березня 2024 року про повернення заяви позивачеві скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Судді:        О.І. Ярмолюк

               Л.М. Грох

               Т.О. Янчук

Головуючий у першій інстанції – Стефанишин С.Л.        
Доповідач – Ярмолюк О.І.                                                        Категорія 30