У Х В А Л А  
25 грудня 2023 року
м. Київ
справа № 761/29328/21
провадження № 61-17201ск23
 
Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.
розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Шкварко Андрій Володимирович, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 06 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 вересня 2023 року в справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Світоч» м. Києва про стягнення компенсації заборгованості середнього заробітку за час затримки заробітної плати, інфляційних втрат та трьох процентів річних,
В С Т А Н О В И В:
У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до комунального підприємства «Світоч» м. Києва про стягнення компенсації заборгованості середнього заробітку за час затримки заробітної плати, інфляційних втрат та трьох процентів річних.
Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 06 грудня 2022 року в задоволенні позову відмовлено. 
Постановою Київського апеляційного суду від 27 вересня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діяв адвокат Кокойко М. І., задоволено частково. Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 06 грудня 2022 року скасовано, ухвалено нове судове рішення, яким позов залишено без задоволення.
01 грудня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з  касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 06 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 вересня 2023 року, повний текст якої складено 15 листопада 2022 року.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.
У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 06 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 вересня 2023 року, ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.
Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне    оскарження судових рішень, яке суд не вирішує, оскільки касаційна  скарга заявником подана з додержанням строків, установлених статтею 390 ЦПК України.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на наступне.
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Проте у касаційній скарзі не зазначено відомості про наявність або відсутність в особи, яка подає касаційну скаргу, електронного кабінету.
18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.
Частиною п`ятою статті 14 ЦПК України встановлено, що суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в   Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до   суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (частина шоста статті 14 ЦПК України).
Відповідно до частини сьомої статті 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій 
інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.
З 18 жовтня 2023 року наявність у адвоката електронного кабінету є обов`язковою.
Касаційна скарга подана фізичною особою, від імені якої діє адвокат, наявність електронного кабінету якого у скарзі не зазначено. Крім того, не зазначено його місце проживання чи перебування, поштовий індекс, номери засобів зв`язку.
 
Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.
 
Суд роз`яснює, що якщо заявник не усуне недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, скарга вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику (частина третя статті 185 ЦПК України).
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
У Х В А Л И В:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Шкварко Андрій Володимирович, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 06 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 27 вересня 2023 року залишити без руху, надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                            В. М. Ігнатенко