ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

12 березня 2024 року 	м. Дніпро	справа № 340/8429/23	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Олефіренко Н.А. (доповідач),
суддів:  Божко Л.А., Суховарова А.В.,        
розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.01.2024 ( суддя першої інстанції Кармазина Т.М.) в адміністративній справі №340/8429/23 за позовом   ОСОБА_1   до  Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, а також зобов`язання вчинити дії,-
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогами визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України №556 о/с По особовому складу від 20.09.2023. Зобов`язати Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України поновити ОСОБА_1   на посаді оперу повноваженого 3-го відділу (протидії організованим злочинним групам в органах державної влади) управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області) та стягнути на користь ОСОБА_1   середній заробіток за час вимушеного прогулу.
В обґрунтування позову зазначено, що в діях ОСОБА_1 відсутній дисциплінарний проступок. Будь-яких правопорушень, у тому числі кримінального характеру, позивач не вчиняв. Пред`явлені йому порушення ПДР України, а також ті, що випливають з них порушення дисципліни, є такими, що не відповідають тим обставинам, що мали місце.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31 січня 2024 року в задоволені позову відмовлено.
Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на його ухвалення при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та винести нову постанову по справі, якою позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, позивач вказує, що застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку за фактом керування в м. Кропивницькому транспортним засобом із ознаками алкогольного сп`яніння та складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП, внаслідок відмови на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану сп`яніння, що дискредитує честь держави і підриває авторитет Національної поліції Україна та є несумісним із подальшим проходженням служби. 
Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 12.09.2023 року ОСОБА_1   визнано не винним у ч.1 ст.130 КУПАП, провадження в справі № 404/7971/23 закрито за відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення.  
Стверджує, що викладене в поясненнях, не відповідає дійсності, що текст пояснення йому надиктувало керівництво та погрожувало звільненням не лише його, а і близьких ОСОБА_1 осіб у разі відмови підписання такого пояснення, тому позивач погодився на умови висунуті керівництвом та підписав надані йому, вже надруковані пояснення. Вважає, що застосований до ОСОБА_1 крайній захід дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є неспівмірним із тяжкістю скоєного правопорушення та спричиненими таким правопорушенням наслідками.
У відзиві відповідач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, відмовивши у задоволенні апеляційної скарги.
Відповідно до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження. 
Перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Під час апеляційного перегляду встановлено.
ОСОБА_1 проходив службу органах Національної поліції України,  на посаді оперуповноваженого 3-го відділу (протидії організованим злочинним групам в органах державної влади) управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області.
Згідно адміністративних матеріалів, 07.09.2023 о 22:34 год. працівниками управління патрульної поліції в Кіровоградській області у місті Кропивницькому по вул. С.Чобану, 5, було зупинено  старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на автомобілі “GEELY MR 7151 А”, номерний знак НОМЕР_1 за порушення правил дорожнього руху, а саме не працювала лампочка освітлення номерного знаку в темну пору доби. В ході спілкування у ОСОБА_1 були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння. Працівниками УПП в Кіровоградській області останньому було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора Drager Alcotest на місці події, від чого останній відмовився. ОСОБА_1 . Також було запропоновано проїхати до медичного закладу, де він також проходити огляд відмовився. Стосовно ОСОБА_1 було складено адміністративний протокол серії ААД № 609325 за ч.1 ст.130 КУпАП (п. 2.5 ПДР) та винесено постанову серії EAT № 7689215 за ч. 1 ст. 121-3 КУпАП (п. 2.9 “в” ПДР) (т.1 а.с.98-105).
З метою встановлення обставин зазначеної події, а також з`ясування інших причин та умов, наказом начальника Департаменту стратегічних розслідувань від 08.09.2023 №210-П призначено службове розслідування у формі письмового провадження та створено персональний склад дисциплінарної комісії (т.1 а.с.91).
Службовим розслідуванням встановлено, що до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України (далі ДСР, Департамент) з управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області (далі - УСР в Кіровоградській області) надійшла інформаційна довідка від 08 вересня 2023 року № 3633/55/ПО/01-2023 про складення 07 вересня 2023 року адміністративних протоколів відповідно до частини першої статті 130 та частини першої статті 121-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення стосовно старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого 3-го відділу (протидії організованим злочинним групам в органах державної влади) цього управління, за фактами порушення правил дорожнього руху та керування, можливо, у стані алкогольного сп`яніння автомобілем GEELY MR 7151 А, номерний знак НОМЕР_1 , що мали місце на вул. Степана Чобану в місті Кропивницькому.
У ході службового розслідування встановлено, що 07 вересня 2023 року о 22:34 ОСОБА_1 , перебуваючи поза службою та знаходячись, можливо, у стані алкогольного сп`яніння, керуючи легковим автомобілем GEELY MR 7151А, номерний знак НОМЕР_1 , біля будинку № 5 на вул. Степана Чобану у місті Кропивницькому порушив правила дорожнього руху, а саме керував транспортним засобом в темну пору доби з неосвітленим номерним знаком. Крім того, ОСОБА_1 категорично відмовився від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу у визначеному законодавством порядку з використанням спеціального технічного приладу - газоаналізатора “Alcotest DRAGER”. По прибуттю в заклад охорони здоров`я в супроводі поліцейських, ОСОБА_1 також відмовився від проходження огляду.
У зв`язку з цим працівниками поліції стосовно ОСОБА_1 складено адміністративний протокол серії ААД № 609325 за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а також винесено постанову про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії ЕАТ №7689215 за частиною першою статті 121-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1190 грн.
Під час службового розслідування встановлено також, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , усвідомлюючи скоєння ним адміністративного правопорушення та бажаючи уникнути відповідальності, на місці зупинки транспортного засобу повідомив працівникам управління патрульної поліції та начальнику Управління головної інспекції в Кіровоградській області, що він не є працівником поліції і ніде не працює. Отже, у ході службового розслідування встановлено, що на місці зупинки транспортного засобу лейтенант поліції ОСОБА_1 проявив нещирість та відмовився від проходження медичного огляду з метою підтвердження чи спростування факту вживання спиртних напоїв. 
Надалі старший лейтенант поліції ОСОБА_1 у своєму поясненні вказав, що у вечірній час 07 вересня 2023 року вживав алкогольні напої (пиво), після чого керував автомобілем (т.1 а.с.167-167зв.).
За результатами проведеного службового розслідування складено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 від 18.09.2023 (далі – Висновок), у якому встановлено, що ОСОБА_1 на неодноразові вимоги працівників патрульної поліції пройти огляд на стан сп`яніння з використанням спеціального технічного приладу газоаналізатора “Alcotest  DRAGER”  та  в  закладі   охорони  здоров`я  останній  категорично відмовляється. Окрім цього, на записах бодікамер видно, що ОСОБА_1 з метою уникнення відповідальності ввів в оману працівників поліції, а саме на неодноразові запитання працівників патрульної поліції, а також начальника Управління головної інспекції в Кіровоградської області підполковника поліції ОСОБА_2 назвати своє місце роботи, посаду та спеціальне звання, ОСОБА_1 вказав, що ніде не працює, на прохання пред`явити службове посвідчення також відмовився, хоча раніше о 22.34 07.09.2023 на місці зупинки транспортного засобу останній показував своє службове посвідчення працівникам патрульної поліції (т.1 а.с.79-90). 
Також, згідно Висновку "В діях ОСОБА_1 вбачаються порушення вимог підпунктів 1, 2 частини першої статті 18 та статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII “Про Національну поліцію”, статей 1, 11, 12 Закону України від 15.03.2018 № 2337-VIII “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України”, статті 14 Закону України від 30.06.1993 № 3353-ХІІ “Про дорожній рух”, пункту 2.5 розділу II Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 2 статті 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 “Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції”, Присяги поліцейського та посадових інструкцій, що виразилось у особистій недисциплінованості, невиконанні, незнанні норм діючого законодавства України, в умисному невиконанні основних обов`язків і повноважень поліцейських, керуванні транспортним засобом у стані сп`яніння, що призвело до складання адміністративних протоколів, негативно вплинуло на формування громадської думки щодо стану правопорядку та діяльності поліції, рівня довіри населення до поліції" (т.1 а.с.89).
Дисциплінарна комісія вважала, що за неналежне виконання своїх службових обов`язків, неухильного дотримання і виконання статутів та наказів, сприяння начальникам у зміцненні службової дисципліни, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого 3-го відділу (протидії організованим злочинним групам в органах державної влади) УСР в Кіровоградській області ДСР Національної поліції України, притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції (т.1 а.с.89зв.).
Пунктом 1 наказу Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 20.09.2023 № 352 "Про застосування дисциплінарних стягнень стосовно окремих працівників УСР в Кіровоградській області",  за неналежне виконання своїх службових обов`язків, що виразилося в порушенні вимог підпунктів 1, 2 пункту 1 статті 18 та статті 64 Закону України від 02 липня 2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію", статей 1, 11, 12 Закону України від 15 березня 2018 року № 2337-VІІІ “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України”, статті 14 Закону України від 30 червня 1993 року № 3353-ХІІ “Про дорожній рух”, пункту 2.5 розділу II Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, наказу Національної поліції України від 19 липня 2022 року № 507 “Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції” щодо належного виконання посадових обов`язків, неухильного дотримання і виконання статутів та наказів, сприяння начальникам у зміцненні службової дисципліни, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого 3-го відділу (протидії організованим злочинним групам в органах державної влади) управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, звільнити зі служби в поліції (т.1 а.с.167-168).
Наказом начальника Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 20.09.2023 № 556 о/с "По особовому складу" відповідно до Закону України “Про Національну поліцію” вирішено звільнити зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 старшого лейтенанта поліції, ОСОБА_1 , оперуповноваженого 3-го відділу (протидії організованим злочинним групам в органах державної влади) управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області, з 22 вересня 2023 року, установивши йому щомісячну премію за вересень 2023 року в розмірі 0 відсотків, з виплатою компенсації за 20 діб щорічної чергової основної оплачуваної відпустки та 01 добу додаткової оплачуваної відпустки за фактично відпрацьований час у 2023 році. Станом на день звільнення стаж служби в поліції для виплати надбавки за вислугу років та надання додаткової оплачуваної відпустки становить 06 років 01 місяць 16 днів (т.1 а.с.169). 
Підставою для винесення зазначеного наказу вказано наказ Департаменту від 20 вересня 2023 року № 352.
Позивач, не погоджуючись з наказом від 20.09.2023 № 556 о/с "По особовому складу", звернувся з даним адміністративним позовом до суду.
Приймаючи рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з його необґрунтованості та правомірності спірних наказів.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» № 580-VІІІ від 02.07.2015 (Закон № 580-VІІІ), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 № 2337-VIII.
Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII, Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Згідно з частиною третьою статті 11 Закону № 580-VIII, рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.
Згідно з п. п. 1-2 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VІІІ, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Частинами 1-2 ст. 19 Закону № 580-VІІІ передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 22 Закону № 580-VIII, керівник поліції приймає на службу та звільняє зі служби, призначає та звільняє з посад поліцейських відповідно до положень цього Закону.
Згідно з ч. 1 ст. 47 Закону № 580-VІІІ, призначення на посади поліцейських здійснюють посадові особи органів (закладів, установ) поліції відповідно до номенклатури посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України.
У відповідності до ч. 1 ст. 48 Закону № 580-VІІІ, призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону.
Частиною 1 ст. 59 Закону № 580-VІІІ встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Згідно з ч. 1 ст. 60 Закону № 580-VІІІ, проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з пунктом 6 частини першої статті 1 статті 77 Закону № 580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження регулюється Дисциплінарним статутом Національній поліції України.
Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону, зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
З метою урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських, з вимогами яких, згідно з пунктом 4 розділу І, особу ознайомлюють під час прийняття на службу до поліції.
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.
Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.
Частини перша, третя, четверта та десята статті 14 Дисциплінарного статуту передбачають, що службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Відповідно до частин першої, другої, четвертої, сьомої, десятої, п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту, проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування. Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України. За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (Порядок проведення службових розслідувань).
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Пунктами 7, 8 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань передбачено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів. За рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань). З аналізу наведених норм Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службових розслідувань слідує, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку, а розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться або у формі письмового провадження, або у відкритому засіданні, при цьому рішення про проведення розгляду справи у відкритому засіданні приймається керівником, який призначив службове розслідування, про що повинно бути вказано у наказі про призначення службового розслідування.
Позовні вимоги ґрунтуються на незгоді з фактом вчинення дисциплінарного проступку, порушенням порядку проведення службового розслідування та відсутністю підстав для застосування дисциплінарного стягнення.
Водночас, позивачем не оскаржується наказ Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 20.09.2023 №352 "Про застосування дисциплінарних стягнень стосовно окремих працівників УСР в Кіровоградській області", яким до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Оскільки позивачем у даній справі не оскаржується дисциплінарний наказ, то в межах даного провадження відсутні підстави здійснювати перевірку дотримання відповідачем вимог Дисциплінарного статуту під час притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.
За матеріалами службового розслідування встановлено, позивач своїми діями ухилявся від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння.
Дисциплінарна комісія встановила, що позивач вчинив дисциплінарний проступок, що виразився в недотриманні вимог підпунктів 1, 2 частини першої статті 18 та статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII Про Національну поліцію, статей 1, 11, 12 Закону України від 15.03.2018 № 2337-VIII Про Дисциплінарний статут Національної поліції України, статті 14 Закону України від 30.06.1993 № 3353-ХІІ Про дорожній рух, пункту 2.5 розділу II Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 2 статті 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507.
Рішенням Кіровського районного суду м.Кіровограда від 12.09.2023 року ОСОБА_1 визнано не винним у ч.1 ст.130 КУПАП, провадження в справі № 404/7971/23 закрито за відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення.   
У наведеному рішенні суд дійшов висновку, що із досліджених відеозаписів встановлено, що медичним працівником не виявлено запаху алкоголю з порожнини роту ОСОБА_1 , відеозапис не містить таких достатніх даних, а поліцейськими жодним чином не пояснено у чому поведінка ОСОБА_1 не відповідала обстановці, також відеозапис не містить таких відомостей чи навіть тверджень поліцейського. Наведене безумовно ставить під сумнів виявлення поліцейськими ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 та відповідно наявність підстав для проходження огляду на стан сп`яніння, що надалі також узгоджується із долученою стороною захисту випискою з акту №3125 від 13.09.2023 року КЗ «Кіровоградське обласне бюро судово-медичної експертизи».
Колегія суддів враховує наявність даного рішення суду, водночас, зазначає наступне.          В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стали обставини порушення позивачем службової дисципліни, які виразились у керуванні поза службою транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння.
Тобто, судом у межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку. Водночас, наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав.
Відповідно до частини шостої статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм. 
Згідно з положеннями процесуального законодавства, суд наділений повноваженнями досліджувати докази, які в тому числі досліджувались місцевим судом при розгляді справи про притягнення до адміністративної відповідальності.
Вказані висновки суду узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними, зокрема, у постановах від 25.04.2019 у справі №824/739/16-а, від 07.03.2019 у справі №819/736/18.
Колегія суддів вказує, що положення статей 8, 18 Закону України "Про Національну поліцію" покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.
Поняття "службова дисципліна" містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.
В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.09.2019 у справі № 815/2527/15, від 13.08.2020 у справі № 817/3305/15, від 24.11.2020 у справі № 2140/1341/18.
Отже, підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Щодо застосування до позивача виду дисциплінарного стягнення, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до частини восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За результатами проведеного службового розслідування, відповідач дійшов висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку позивача слід застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність встановленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у вільний розсуд суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за такими критеріями.
Верховним Судом у постанові від 10.09.2020 у справі №360/4790/19 зроблено правовий висновок, що питання обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, але при цьому необхідно враховувати певні обставини. Суд здійснює правову оцінку рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень за критеріями частини другої статті 2 КАС України, які є межею для дискреційних повноважень останніх. Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед у тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням.
Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 17 липня 2022 року у справі № 460/5545/20, від 07 березня 2019 року в справі №819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі №480/4079/18 та інших.
Відсутність факту притягнення до адміністративної відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який в порядку Дисциплінарного статуту відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів внутрішніх справ.
Так, під час визначення виду дисциплінарного стягнення позивачеві відповідачем ураховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За наведених обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що при прийнятті спірних наказів про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством, а застосоване до позивача стягнення є співмірним із вчиненим проступком.
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.01.2024 в адміністративній справі №340/8429/23 залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили 12 березня 2024 року та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.
Повне судове рішення складено 13 березня 2024 року.

Головуючий - суддя                                                                      Н.А. Олефіренко 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров