ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2024 року	Львів	Справа № 380/6104/21 пров. № А/857/15666/23	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:
судді-доповідача                                                                 Шинкар Т.І.,
суддів                                                                                   Іщук Л.П.,
                                                                                            Обрізка І.М.,
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Львові апеляційну скаргу Львівського державного музичного ліцею імені С.Крушельницької на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Брильовський Р.М.) з питань відстрочення виконання судового рішення, постановлену у судовому засіданні в м.Львові о 11 год. 00 хв. 13 червня 2023 року, повний текст ухвали складено 15 червня 2023 року, у справі №380/6104/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до Львівського державного музичного ліцею імені С.Крушельницької про зупинення експлуатації будівлі, 

В С Т А Н О В И В :

16.04.2021 Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області звернулось в суд з позовом до Львівського державного музичного ліцею імені С.Крушельницької, просило зупинити експлуатацію будівлі навчального корпусу, будівлі гуртожитку, будівлі котельні, будівлі гаражу, господарського приміщення Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької за адресою: 79005, Львівська область, місто Львів, вулиця Зелена, будинок 10 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року позов задоволено частково: зупинено експлуатацію будівлі навчального корпусу, будівлі гуртожитку, будівлі котельні, будівлі гаражу, господарського приміщення Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької за адресою: 79005, Львівська область, місто Львів, вулиця Зелена, будинок 10 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
02.05.2023 судом першої інстанції зареєстрована заява Львівського державного музичного ліцею імені С.Крушельницької про відстрочку виконання рішення, яка мотивована тим, що відповідачем вжито максимальних зусиль до усунення порушень і очікується, що найближчим часом кошти будуть виділені і всі недоліки будуть усунуті. Вказано, що в приміщеннях Львівського державного музичного ліцею імені С.Крушельницької знаходяться унікальні інструменти, а залишення їх без належних умов зберігання спричинить збитки державному бюджету. Зазначено також, що зупинення експлуатації будівель та приміщень Львівського державного музичного ліцею імені С.Крушельницької до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки призведе до зупинки навчального процесу і неможливості для викладачів (вчителів) здійснювати навчальний процес, а дітям (учням) отримати освітні послуги, а також спеціалізовану музичну освіту.
Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2023 року у задоволенні заяви відмовлено.
Відмовляючи в задоволенні заяви, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем надано пояснення щодо не виконання виявлених 3 пунктів порушення (придбання засобів індивідуального захисту, монтаж та установка аварійного освітлення в адміністративному корпусі, корпусі пансіону та навчальному корпусі ліцею, влаштування внутрішнього протипожежного водогону), однак наявний стан вказаних будівель сприяє виникненню загрози життю та здоров`ю людей, які працюють та перебувають у приміщеннях відповідача, а також загрозу виникнення пожежі, що в подальшому перешкоджатиме її гасінню і евакуації людей з будівель відповідача. Суд першої інстанції вказав, що жодним чином вартість інструментів та залишення їх без належних умов зберігання не може впливати на виконання рішення Львівського окружного адміністративного суду. Суд першої інстанції прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника відповідача про відстрочення виконання судового рішення у справі.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, Львівський державний музичний ліцей імені С.Крушельницької подав апеляційну скаргу, просить скасувати ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2023 року та постановити нову, якою відстрочити виконання рішення від 18.10.2022. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що з 29 порушень Ліцеєм усунуто 25 порушень вимог пожежної безпеки, а усунення ще 4 порушень потребує значних фінансових коштів, які у ліцею відсутні. Скаржник вказує, що надав суду першої інстанції докази того, що Ліцей не ухилятиметься від виконання рішення суду від 18.10.2022.
Враховуючи положення статті 312 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо можливості розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, на підставі наявних у ній доказів.
Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України відповідає.
З матеріалів справи вбачається, що рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2022 року, яке набрало законної сили, встановлено, що актом позапланової перевірки № 21 від 23.02.2021, складеним провідним інспектором Личаківського РВ м. Львова ГУ ДСНС України у Львівській області старшим лейтенантом служби цивільного захисту Пріцка М. І. та у присутності в.о. директора Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької Закопець Л. М. зафіксовано 29 пунктів порушень у сфері пожежної та техногенної безпеки. Також судом першої інстанції встановлено, що актом позапланової перевірки №270 від 17.09.2021, складеним головним інспектором ВЗНС УЗНС та ЦЗ по ЛМТГ ГУ ДСНС України у Львівській області Шерстюка Р. В. та у присутності в.о. директора Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької Лимарєва М. А. зафіксовано 13 пунктів порушень у сфері пожежної та техногенної безпеки.
Оскільки неусунуті відповідачем порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей, призводять до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю людей, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність передбачених законом підстав для застосування до відповідача заходів реагування у виді зупинення експлуатації будівель.
Вважаючи, що виконання рішення суду ускладнено, а повне усунення всіх порушень потребує додаткового часу, Львівський державний музичний ліцей імені С.Крушельницької звернувся в суд з заявою про відстрочення виконання судового рішення.
Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції враховує такі підстави.
Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. 
Стаття 124 Конституції України та статті 14, 370 КАС України встановлюють, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
Відповідно до положень статті 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити виконання рішення. Питання про відстрочення судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду. 
Підставою для відстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.
Відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови. При відстроченні виконання судового рішення суд може вжити заходів, передбачених статтею 151 цього Кодексу.
Таким чином, процесуальне законодавство визначає підстави та порядок відстрочення виконання судового рішення в адміністративній справі з метою створення оптимальних умов для належного та якісного виконання такого.
Відстрочення виконання рішення суду здійснюється у виняткових випадках і є правом, а не обов`язком суду, а відповідне рішення приймається судом на основі закону та власних переконань.
Необхідною умовою для надання відстрочення виконання рішення суду є наявність виняткових обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення виконання рішення суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому.
В частині правової оцінки наданих заявником доказів суд повинен дослідити питання про те, чи достатньо наведених заявником обставин для прийняття рішення про відстрочення виконання судового рішення.
При цьому, підставою для відстрочення виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у строк встановлений судом, такі повинні бути доведені заявником.
Відповідно до частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
З огляду на відсутність передбачених критеріїв для визначення поважності таких підстав, прийняття відповідних рішень є дискреційним повноваженням суду, яке останній реалізує за власними переконанням, виходячи з конкретних обставин справи. При цьому, суд апеляційної інстанції зауважує, що відстрочення виконання рішення суду є правом, а не обов`язком суду.
При зверненні із заявою про відстрочення судового рішення, відповідач вказує на вжиття низки заходів щодо усунення та виправлення виявлених порушень вимог законодавства, які були зазначені у актах від 17.09.2021 та від 23.02.2021. 
Разом з тим, як вбачається з долученого до заяви припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 11.11.2022 вимагається вжити таких заходів: 
- шляхи евакуації закладу забезпечити евакуаційним (аварійним) освітленням;
- дерев`яні елементи горищних покриттів адміністративного корпусу (крокви, лати) обробити засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;
- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів у розподільчих коробах здійснити за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
- черговий персонал дозабезпечити засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі з розрахунку на максимальну кількість дітей та окремо для обслуговуючого персоналу;
- шафки пожежних кран-комплектів системи внутрішнього протипожежного водопроводу забезпечити отворами для провітрювання і пристосувати для їх візуального огляду без розкривання;
- покриття підлоги на сходових клітках забезпечити помірно небезпечним щодо токсичності продуктів горіння, забезпечити помірну димоутворювальну здатність та групу поширення полум`я РП1, РП2;
- не допускати улаштування незаповнених отворів в протипожежних перешкодах, які відокремлюють горище та підвал.
Таким чином, виявлені порушення залишаються частково не усунутими, що, в свою чергу, створює реальну загрозу життю працівників та мешканців гуртожитку, може спричинити отримання травм, або завдати шкоди їх здоров`ю.
Суд апеляційної інстанції враховує, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом відповідача. Кожне порушення правил пожежної безпеки несе в собі потенційний ризик, як настання надзвичайної ситуації, так і ризик ускладнення евакуації у випадку пожежі та затягування у часі процесу ліквідації надзвичайної ситуації.
Хоч чинне законодавство і не містить визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, вказане поняття є оціночним, однак порушення відповідачем протипожежних норм у своїй сукупності створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, гарантованого рівня безпеки, оскільки, такі порушення впливають на забезпечення безпеки при експлуатації (роботи) будівлі навчального корпусу, будівлі гуртожитку, будівлі котельні, будівлі гаражу, господарського приміщення Львівської середньої спеціалізованої музичної школи-інтернат імені Соломії Крушельницької за адресою: 79005, Львівська область, місто Львів, вулиця Зелена, будинок 10 у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії; самій ліквідації пожежі, аварії, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; евакуації людей та їх захисту від наслідків пожежі, аварії, надзвичайної ситуації індивідуальними засобами захисту органів дихання і шкіри, тощо.
Недодержання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення. Існування (неусунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.
Також суд апеляційної інстанції зауважує, що у Рішенні від 30 червня 2009 року №16-рп/2009 Конституційний Суд України вказав, що виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової (абзац перший підпункту 3.2 пункту 3, абзац другий пункту 4 мотивувальної частини).
Верховний Суд у постанові від 23 квітня 2020 року у справі №812/1262/18, згідно з якою, відсутність бюджетних коштів та належного фінансування не звільняє відповідача від виконання ним імперативних норм протипожежного законодавства. Чинне законодавство не ставить в залежність необхідність в застосуванні заходів реагування від наявності чи відсутності бюджетних коштів (фінансової спроможності) відповідача. Сама по собі відсутність коштів на забезпечення протипожежної та техногенної безпеки, в тому числі й у зв`язку з відсутністю відповідного бюджетного асигнування не може бути підставою для відкладення вжиття заходів щодо усунення факторів небезпеки життю, здоров`ю громадян.
Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.
Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював думку в контексті тлумачення статті 6 Європейської конвенції з прав людини, що без ефективної системи виконання судових рішень існування судової системи позбавлене будь-якого сенсу.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 19 березня 1997 року у справі «Горнсбі проти Греції» суд підкреслив, що виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як невід`ємна частина судового розгляду. Здійснення права на звернення до суду з позовом стосовно його прав та обов`язків цивільного характеру було б ілюзорним, якби внутрішня правова система допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося б на шкоду однієї зі сторін (п. 40).
Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Враховуючи чітке формулювання вказаної статті право на життя є безумовно пріоритетним.
Підсумовуючи вказане, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що правові підстави для відстрочення виконання рішення суду відсутні, а заява відповідача про відстрочення виконання судового рішення задоволенню не підлягає, тоді як відстрочення виконання рішення суду у цій справі матиме наслідком нівелювання мети, з якою звертався позивач, та з якою прийнято рішення суду першої інстанції - запобігання шкоди життю і здоров`ю людей, та суперечило б завданням адміністративного судочинства.
З огляду на викладене, враховуючи положення статті 316 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить переконання, що судом першої інстанції при постановленні ухвали дотримано норми процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність ухвали не впливають.
Керуючись статтями 241, 243, 308, 312, 316, 321, 325, 328, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Львівського державного музичного ліцею імені С.Крушельницької залишити без задоволення, а ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2023 року у справі №380/6104/21 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач	 	Т. І. Шинкар 	
судді	 	Л. П. Іщук 	
 	 	І. М. Обрізко