ПОСТАНОВА 
Іменем України

29 листопада 2023 року                                                         м. Кропивницький

справа № 405/7023/22
провадження № 22-ц/4809/1295/23 

       Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
        
головуючого судді: Дуковського О.Л.
суддів: Голованя А.М. , Письменного О.А.
з участю секретаря: Демешко Л.В.

Учаснники справи:
позивач - ОСОБА_1 ;
відповідач - Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України».

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 22 серпня 2023 року, у складі головуючого судді Шевченко І.М. у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про захист прав споживачів та визнання недійсними договорів банківського рахунку, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про захист прав споживачів та визнання недійсними договорів банківського рахунку.
В обґрунтування позову вказував, що з витягу зі своєї кредитної історії йому стало відомо про те, що від його імені невстановленими особами у фінансових установах, що видають онлайн-кредити, були отримані кредитні кошти.
Зазначені кошти перераховувалися на нібито належний йому банківський рахунок у АТ «Ощадбанк». Після звернень до АТ «Ощадбанк» йому стало відомо про наявність трьох банківських рахунків, відкритих на його ім`я в АТ «Ощадбанк», а саме рахунків НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 . 
Зазначав, що до вказаних рахунків він ніякого відношення не має, ніколи не вчиняв ніяких дій щодо їх відкриття. Також вказав, що він не має ніякого відношення до телефону НОМЕР_4 , за допомогою якого 10-11 січня 2022 року здійснювався вхід до програмного забезпечення АТ «Ощадбанк» для відкриття рахунків онлайн з поза меж Кіровоградської області, а 10-11 січня 2022 року він перебував у м. Кропивницькому.
Вказував, що надані банку для відкриття рахунків копія його паспорту та ідентифікаційного коду ідентичні копіям його паспорту та ідентифікаційного коду, які ним надавалися до системи державних закупівель PROZORRO.
Зазначав, що в порушення вимог діючого законодавства відповідачем при відкритті карткових рахунків ніяким чином не було верифіковано його особу, йому, як споживачеві, були нав`язані фінансові послуги у вигляді відкриття банківських рахунків без його відома та без його потреби.
Просив визнати недійсними договори банківського рахунку  НОМЕР_1 ,  НОМЕР_2 ,  НОМЕР_3 , укладені між ним та відповідачем.
Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 22 серпня 2023 року позов задоволено.
Визнано недійсним договір банківського рахунку НОМЕР_1 , укладений між ОСОБА_1 та АТ «Державний ощадний банк України».
Визнано недійсним договір банківського рахунку НОМЕР_2 , укладений між ОСОБА_1 та АТ «Державний ощадний банк України».
Визнано недійсним договір банківського рахунку НОМЕР_3 , укладений між ОСОБА_1 та АТ «Державний ощадний банк України».
Стягнуто з АТ «Державний ощадний банк Україна» на користь держави судові витрати по справі в сумі 8 052,00 грн.
Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» не погодившись із вказаним рішенням подало апеляційну скаргу. 
Відповідач вважає, що оскаржуване рішення є таким, що ухвалено з із неправильним застосуванням норм матеріального та порушення норм процесуального права та без встановлення обставин справи.
Не погоджується із висновком суду першої інстанції, що відкриття банківських рахунків було здійснено без оформлення заяви позивача про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та без здійснення верифікації позивача.
Зазначає, що договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі ДКБО) розміщено на сайті www.oschadbank.ua. 
Посилається на те, що зміст заяв про відкриття рахунків за допомогою системи ДКБО «Ощад24/7» ОСОБА_1 свідчить, що вони є невід`ємною частиною ДКБО, який оприлюднено на сайті банку, передбачали підписання їх клієнтом шляхом введення одноразового цифрового паролю з використанням засобів системи дистанційного банківського обслуговування, що прирівнюється до власноручного підписання, у сукупності з ДКБО, правилами тарифами, іншими додатками до договору вважаються договором банківського рахунку, що урегульовано ст. 634 ЦК України та на ст. 1067 ЦК України.
Вказує на те, що доводи позивача є необґрунтованими та такими, що не заслуговують на увагу, що позивачем не вчинялися ніякі правочини щодо відкриття рахунків, що суперечить висновкам Великої Палати Верховного Суду, що викладені у постанові від 16.06.2020 у справі №145/2047/16-ц.
Крім того, відповідач вказує на те, що судом першої інстанції в частині вирішення питання про розподіл судових витрат було допущено порушення норм права.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому посилається на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, заслухавши пояснення представника відповідача та представника позивача, колегія суддів приходить до висновку про часткове задоволення апеляційної скарги.
Відповідно до частин 1,2,5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Судове рішення частково не відповідає таким вимогам з таких підстав. 
Судом першої інстанції встановлено, що 10.01.2022 на підставі заяви про відкриття рахунку за допомогою системи ДБО «Ощад 24/7» відповідачем було відкрито банківський рахунок НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 та з 2 годин 23 хвилин 12 січня 2022 року по даному рахунку почали здійснюватися фінансові операції.
10.01.2022  на підставі заяви про відкриття рахунку за допомогою Системи ДБО «Ощад 24/7» відповідачем було відкрито банківський рахунок НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_1 та з 7 годин 8 хвилин 11 січня 2022 року по даному рахунку почали здійснюватися фінансові операції.
10.01.2022 на підставі заяви про відкриття рахунку за допомогою Системи ДБО «Ощад 24/7» відповідачем було відкрито банківський рахунок НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_1 , фінансові операції по якому не здійснювалися.
Тобто, відкрито на ім`я позивача три договори банківських рахунків в яких зазначені його анкетні данні.
З листа АТ «Ощадбанк» № 10926/318 від 09.09.2022 вищевказані банківські рахунки було відкрито онлайн за допомогою телефону за номером НОМЕР_4 та надано дати входу до програмного забезпечення банку, час та ІР-адреса: 10.01.2022 18:38:32 - ІНФОРМАЦІЯ_1, 10.01.2022 18:38:48 - ІНФОРМАЦІЯ_1, 10.01.2022 18:38:32 - ІНФОРМАЦІЯ_1, 10.01.2022 19:18:32 - ІНФОРМАЦІЯ_1, 11.01.2022 - 07:43:31 - НОМЕР_5 .
Згідно інформації, отриманої від ТОВ «Лайфселл», в період з 10 по 12 січня 2022 року телефон з номером НОМЕР_4 перебував у м. Кривий Ріг.
При відкритті банківських рахунків використовувалися копія паспорту та ідентифікаційного коду позивача.
Задовольняючи позов суд першої інстанції послався на те, що у матеріалах справи відсутні докази того, що саме позивач здійснив факт верифікації під час відкриття банківських рахунків. 
Колегія суддів, погоджується із таким висновком суду і вважає, що відкриття банківських рахунків було здійснено без оформлення заяви ОСОБА_1 про приєднання до ДКБО фізичних осіб та без верифікації позивача.
Відповідач не надав до суду доказів, які б підтвердили б факт підписання позивачем із банком заяви (договору) про приєднання до ДКБО фізичних осіб......
Тому, спірні договори банківських рахунків правильно визнано судом недійсними.
Частиною першою статті 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу.
Відповідно до статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Згідно зі статтею 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Частиною першою статті 205 ЦК України визначено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.
Згідно з частиною першою статті 627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Відповідно до статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Згідно ч.1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.
Частиною 1 ст. 1067 ЦК України у редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, визначено, що договір банківського рахунка укладається для відкриття клієнтові або визначеній ним особі рахунка у банку на умовах, погоджених сторонами.
Згідно ст. 208 ЦК України правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу належить вчиняти у письмовій формі.
Крім того, Закон України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» передбачає обов`язок банку здійснювати верифікацію та ідентифікацію клієнтів перед початком ділових відносин та відкриття банківських рахунків.
Ідентифікація та верифікація клієнта здійснюються до встановлення ділових відносин, вчинення правочинів (крім випадків, передбачених цим Законом), проведення фінансової операції, відкриття рахунка.
З метою неперешкоджання звичайній діловій практиці верифікація клієнта може здійснюватися за необхідності під час встановлення ділових відносин. У такому разі здійснення верифікації має бути завершене якнайшвидше після першого контакту з клієнтом, за умови здійснення ефективного управління ризиками легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення. Верифікація клієнта також може бути здійснена після відкриття рахунка, але до проведення по ньому першої фінансової операції.
Таким чином, в частині визнання спірних договорів недійсними рішення суду є законним та обґрунтованим і скасуванню не підлягає.
Проте, рішення суду в частині стягнення судового збору підлягає зміні, з таких підстав.
Встановлено, що суд першої інстанції стягнув із відповідача на користь держави судовий збір за подання позовної заяви в сумі - 8052,00 грн.
Позивач звільнений від сплати судового збору за подання позовної заяви на підставі ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» .
Встановлено, що позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру.
Частиною 2 статті 133 ЦПК України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року  № 3674-VІ «Про судовий збір».
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. 
Зазначеною статтею визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлена ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що від суми прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2022 року, в якому подавалася позовна заява у даній справі складає - 992,40 грн .
Задовольняючи позов суд першої інстанції мав стягнути із відповідача судовий збір за подання позову із трьома позовними вимогами в сумі - 2977,20 грн , а не 8052, 00 грн , а тому дана обставина підлягає виправленню. 
Керуючись ст.ст. 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-

               П О С Т А Н О В И В :

       Апеляційну  скаргу Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» - задовольнити частково.
Рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 22 серпня 2023 року - змінити в частині стягнення судового збору.
Стягнути з Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (ЄДРПОУ 00032129) на користь держави судовий збір за подання позовної заяви в сумі - 2977,20 грн .
В іншій частині рішення суду залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя:                              О.Л.Дуковський 

Судді:                                                                                             А.М. Головань

                                                                                                О.А. Письменний