ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2024 року 
м. Київ
справа № 804/2836/18
адміністративне провадження № К/9901/6920/19 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
суддя-доповідач - Стародуб О.П.,
судді - Єзеров А.А., Кравчук В.М.,
розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.06.2018 (суддя - Неклеса О.М.) та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 17.01.2019 (судді - Семененко Я.В., Бишевська Н.А., Добродняк І.Ю.)
у справі за позовом Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення.  
КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
Приватне акціонерне товариство "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" звернулось до суду з позовом про визнання протиправним та скасування припису Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області №4/826-8-3 від 02.02.2018.
В обґрунтування позовних вимог позивач покликався на те, що в оскаржуваному приписі, всупереч положенням закону, відповідачем були викладені вимоги по усуненню порушень, які не могли бути предметом позапланової перевірки, так як такі порушення не значились в приписах № 4-6236-8-3 від 28.12.2015 р. та №4-4388-8-3 від 04.07.2016, що стали причиною проведення позапланової перевірки, або носили декларативний характер, оскільки не містили конкретних вимог на усунення виявлених порушень, а містили лише загальні вказівки щодо дотримання природоохоронного законодавства України. Крім того, сам акт перевірки не встановлював порушень, на усунення яких направлені конкретні пункти вказаного припису.
ВСТАНОВЛЕНІ СУДАМИ ПОПЕРЕДНІХ ІНСТАНЦІЙ ОБСТАВИНИ СПРАВИ
Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що з 17.01.2018 по 30.01.2018 на підставі наказу про проведення позапланової перевірки №26-П від 15.01.2018 та направлення на перевірку від 15.01.2018 №4-292-8-3 від 20.07.2015 Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області проведена позапланова перевірка позивача щодо стану виконання припису № 4-6236-8-3 від 28.12.2015, виданого за результатами акту планової перевірки від 01.12-21.12.2015 та припису №4-4388-8-3 від 04.07.2016, виданого за результатами акту позапланової перевірки від 14.06.-30.06.2016.
Як зазначено в направленні №4-292-8-3 від 15.01.2018, підставою для здійснення перевірки є стаття 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", припис від 28.12.2015 №4-6236-8-3, виданий за результатами акту планової перевірки від 01.12-21.12.2015, припис від 04.07.2016 №4-4388-8-3, виданий за результатами акту планової перевірки від 14.06.-30.06.2016р. 
За результатами перевірки складено акт від 30.01.2018 №22/8-7/18 та в подальшому винесено оскаржуваний припис від 02.02.2018 № 4/826-8-3.
Згідно акту позапланової перевірки позивач проводить роботи згідно проекту виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру №2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4-го класу безпеки (малонебезпечні) без висновку з оцінки впливу на довкілля, що є порушенням статті 3 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" та ст. 51 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища".
Вважаючи припис відповідача протиправним, позивач звернувся до суду.
КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕНЬ СУДІВ ПОПЕРЕДНІХ ІНСТАНЦІЙ
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.06.2018, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 17.01.2019, позов задоволено повністю.
Визнано протиправним та скасовано припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області №4/826-8-3 від 02.02.2018.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що позивачем порушень вимог Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" не допущено.
Також суди виходили з того, що позивачем були надані документи в підтвердження правомірності користування земельними ділянками.
Також суди виходили з того, що відповідачем не надано доказів перевищення позивачем встановлених дозволом норм викидів, а постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.03.2017 у справі № 804/4421/16 встановлено, що станом на 01.03.2017 позивач усунув всі недоліки, які були виявлені під час перевірки з 01.12.2015 по 21.12.2015 та привів свою діяльність у відповідність до вимог діючого природоохоронного законодавства.
Також суди виходили з того, що виявлені порушення були усунуті в повному обсязі, про що відповідачу було направлено відповідні листи з фотофіксацією про усунення порушення                      вих. №617/42 від 24.01.2018 та від 26.02.2018, вих. №699/42 від 30.01.2018. Вказані листи містяться в матеріалах справи.
Також суди виходили з того, що позивачем постійно здійснюється контроль за якістю та кількістю стічних (зливових) вод у відповідності вимог чинного законодавства.
Також суди виходили з того, що позивачем надано до матеріалів справи наказ по підприємству №1318 від 22.12.2016 про введення в дію "Інструкції щодо заповнення форм первинної облікової документації в сфері поводження з відходами" та повідомлено суд, що на підприємстві призначено відповідальних осіб за ведення і зберігання форм облікової документації, передбачених даною інструкцією. Всі відходи, які утворюються на території ПрАТ "ЦГЗК", обліковувались та обліковуються у повному обсязі відповідно до затвердженої типової форми    № 1-ВТ.
Також суди виходили з того, що невиконання позивачем припису від 18.01.2018 № 4-432-8-3 не було підставою для проведення позапланової перевірки. 
Також суди виходили з того, що в пунктах 1, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14 припису викладені вимоги по усуненню порушень, які не могли бути предметом позапланової перевірки, так як такі порушення не значились в приписах № 4-6236-8-3 від 28.12.2015 та №4-4388-8-3 від 04.07.2016, а тому не повинні були взагалі перевірятися Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області.
ДОВОДИ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА КАСАЦІЙНУ СКАРГУ, ТА ІНШИХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
В обґрунтування касаційної скарги відповідач покликається на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.
Зокрема, покликається на те, що під час проведення позапланової перевірки встановлено порушення позивачем вимог природоохоронного законодавства та не усунення вимог раніше винесених приписів. За наслідками перевірки складено акт перевірки та винесено оскаржуваний припис про усунення виявлених порушень вимог закону.
Просить рішення судів попередніх інстанцій скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.
У відзиві на касаційну скаргу позивач просить відмовити у її задоволенні, а рішення судів першої та апеляційної інстанцій залишити без змін. 
ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Відповідно до статті 16 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", в редакції, чинній станом на час виникнення спірних у цій справі правовідносин, (Закону                             № 1264-XII) управління охороною навколишнього природного середовища полягає у здійсненні в цій галузі функцій спостереження, дослідження, оцінки впливу на довкілля, контролю, прогнозування, програмування, інформування та іншої виконавчо-розпорядчої діяльності.
Державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві ради та виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, державні органи по охороні навколишнього природного середовища і використанню природних ресурсів та інші державні органи відповідно до законодавства України.
Державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій.
Громадські організації можуть брати участь в управлінні галуззю охорони навколишнього природного середовища, якщо така діяльність передбачена їх статутами, зареєстрованими відповідно до законодавства України.
Метою управління в галузі охорони навколишнього природного середовища є реалізація законодавства, контроль за додержанням вимог екологічної безпеки, забезпечення проведення ефективних і комплексних заходів щодо охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, досягнення узгодженості дій державних і громадських органів у галузі охорони навколишнього природного середовища.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (Закон № 877-V).
Відповідно до статті 1 Закону № 877-V, в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Відповідно до частини першої статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів, серед іншого, є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).
За правилами абзацу 10 частини першої статті 6 Закону № 877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Під час розгляду справи судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що порушення вимог природоохоронного законодавства, виявлені відповідачем під час попередніх позапланових перевірок, позивачем усунуто, про усунення виявлених порушень повідомлено відповідача та надано докази на підтвердження таких обставин. 
Відповідач факт усунення позивачем виявлених порушень не заперечує і доводів на спростування таких обставин у касаційній скарзі не наводить.
Крім того, судами попередніх інстанцій встановлено, що підставою для проведення позапланової перевірки слугувала перевірка виконання раніше винесених приписів про усунення порушень вимог природоохоронного законодавства від 28.12.2015 №4-6236-8-3 та від 04.07.2016 №4-4388-8-3, про що було зазначено у направленні на проведення позапланової перевірки.
Натомість, як встановлено судами попередніх інстанцій, в порушення вимог абзацу 10 частини першої статті 6 Закону № 877-V під час позапланової перевірки відповідачем з`ясовувались також питання, які не охоплювались раніше внесеними приписами, з необхідністю перевірки виконання яких відповідач пов?язував чергову позапланову перевірку. Відповідач такі обставини не заперечує.
Верховний Суд у постановах від 31.01.2019 у справі №809/799/17, від 19.02.2021 у справі                           № 820/7069/16, від 20.09.2021 у справі № 2040/5544/18, від 14.02.2023 у справі № 320/437/21 неодноразово доходив висновку щодо необхідності дотримання вимог статті 6 Закону                                      № 877-V в частині неможливості з?ясування під час позапланового заходу тих питань, які не слугували підставою для його проведення.
Покликання відповідача в обґрунтування касаційної скарги на порушення позивачем вимог Закону № 2059-VIII є безпідставним, оскільки припис від 28.12.2015 №4-6236-8-3 та припис від 04.07.2016 №4-4388-8-3, які слугували підставою для проведення позапланового заходу, були винесені до набрання чинності Законом № 2059-VIII, який набрав чинності 18.06.2017, а введений в дію 18.12.2017, і питань дотримання вимог Закону № 2059-VIII не стосувались, відтак, дотримання вимог цього Закону також не могло бути предметом і позапланового заходу, за наслідками якого винесено оскаржуваний припис.
За таких обставин, суди першої та апеляційної інстанції обґрунтовано дійшли висновку щодо протиправності вимог оскаржуваного припису та постановили рішення про задоволення позовних вимог.
Доводи касаційної скарги не спростовують висновків судів першої та апеляційної інстанцій і зводяться до додаткової оцінки доказів, що в силу приписів статті 341 КАС України не віднесено до повноважень суду касаційної інстанції.
Відповідно до статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
Відповідно до частини 1 статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
Таким чином, оскільки при ухваленні рішень суди першої та апеляційної інстанцій не допустили порушень норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а судових рішень - без змін.
Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, 
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області залишити без задоволення. 
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.06.2018 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 17.01.2019 у справі №804/2836/18 залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття є остаточною і не оскаржується.
Судді:
О.П. Стародуб
А.А. Єзеров
В.М. Кравчук