П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

20 березня 2024 р.	м. Одеса	Справа № 420/17024/23	

Перша інстанція: суддя Хурса О. О.,
рішення суду першої інстанції
прийнято 04.12.2023, у м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача:                                          Танасогло Т.М.,
суддів:                                                             Димерлія О.О., Крусяна А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,-

В С Т А Н О В И В:
У липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції  з позовом до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, в якому просив:
-          визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу начальника ГУНП у Вінницькій області від 26.06.2023 року №906 в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності та застосування стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;
-          визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП у Вінницькій області №85 о/с від 26.06.2023 року про звільнення його зі служби в поліції; 
-          поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника сектору поліцейської діяльності №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області; 
-          стягнути з Головного управління Національної поліції у Вінницькій області на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу. 
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 04.12.2023 року позов задоволено. 
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління Національної поліції у Вінницькій області подало апеляційну скаргу, в якій посилалось на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.
Апелянт вважає, що судом не надано належної оцінки встановленим в ході проведення службового розслідування обставинам, а також не досліджено докази, зібрані в ході проведення службового розслідування.
Зважаючи на зазначене апелянт просив скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04.12.2023 року та прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 .
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне:
Судом встановлено, що позивач проходив службу в поліції на посаді заступника начальника сектору поліцейської діяльності №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області. 
23.06.2023 року працівниками УГІ ГУНП у Вінницькій області було здійснено перевірку дотримання поліцейськими СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області дисципліни, законності та належного виконання своїх посадових інструкцій. В ході зазначеної перевірки виявлено відсутність на службі понад 4 години заступника начальника СПД 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_2 .
Наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №936 від 23.06.2023 року було призначено проведення службового розслідування з метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування можливого вчинення дисциплінарного проступку за фактом відсутності позивача на службі.
За наслідком проведення службового розслідування складено висновок, затверджений начальником  ГУНП у Вінницькій області 26.06.2023 року.
За висновком службового розслідування від 26.06.2023 року, ОСОБА_3 порушив вимоги абз. 1 п. 2.23 посадової інструкції, п. 1, 2, 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», абз. 1, 12 п. 1 розділу 2 «Правил етичної поведінки поліцейських», а також порушив вимоги трудового законодавства, що виразились у прогулі, а саме, відсутності на службі без поважних причин понад три години протягом робочого дня.
Наказом ГУНП у Вінницькій області №906 від 26.06.2023 року до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Наказом ГУНП у Вінницькій області №85 о/с від 26.06.2023 року ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції).
Не погоджуючись з вказаними наказами ГУНП у Вінницькій області, позивач оскаржив їх до суду першої інстанції.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що твердження відповідача, що позивач залишив робоче місце з метою вирішення з питань, не пов`язаних із службовою діяльністю ґрунтуються на припущеннях, оскільки будь-які докази на підтвердження такого порушення у матеріалах справи відсутні.
Врахувавши пояснення свідків, допитаних у судовому засіданні, суд першої інстанції дійшов до висновку, що час відсутності ОСОБА_1 на робочому місці було зумовлено виконанням ним своїх обов`язків за межами приміщення свого кабінету, та про те, що відлучення із місця роботи було погоджено із безпосереднім керівником позивача.
Колегія суддів не погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне:
З висновку службового розслідування вбачається, що 23.06.2023 року мобільною групою у складі: заступника начальника управління - начальника ВП УГІ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_4 , старшого інспектора з ОД ВСР УГІ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_5 та інспектора ВП УГІ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_6 , відповідно до вимог наказу ГУНП у Вінницькій області «Про створення постійно діючих груп підтримки та контролю УГІ ГУНП» від 31.12.2022 № 1752, здійснено виїзд до сектору поліцейської діяльності № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області, з метою перевірки службової діяльності, дотримання поліцейським дисципліни, законності та належного виконання своїх посадових інструкцій, виключно у правовому полі.
По прибутті мобільної групи до підрозділу поліції близько 11:40 виявлено, що начальник сектору поліцейської діяльності № 1 Могилів- Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_7 , перебував на службі у форменому одязі з вогнепальною зброєю (ПМ № НОМЕР_1 , закріплена наказом Могілів-Подільського РВП від 04.05.2023 № 228) з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме мав різкий запах алкоголю з порожнини рота.
Окрім цього, мобільною групою на час перевірки виявлено відсутність на службі без поважних причин заступника начальника СЛІД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_2 .
Під час проведення службового розслідування установлено, що відповідно до наказу ГУНП у Вінницькій області від 02.07.2020 року № 861, тривалість робочого дня у підрозділах ГУНП у вінницькій області з 09:00 год. до 18:00 год., тривалість обідньої перерви з 13:00 по 13:45 год., вихідні дні – субота та неділя.
У висновку службового розслідування зауважено, що у зв`язку із збройною агресією проти України та введенням на території України воєнного стану згідно Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022, органи Національної поліції, відповідно до вимог Інструкції про порядок переведення органів Національної поліції України на посилений варіант службової діяльності, затвердженої наказом МВС України від 10.12.2015 року № 1560, переведені на посилений варіант службової діяльності з 22.02.2022 року.
Переглядом відеозаписів із камер відеонагляду, розміщених всередині та зовні адміністративної будівлі підрозділу поліції установлено, що 23.06.2023 року об 11:24 капітан поліції ОСОБА_3 у цивільному одязі без вогнепальної зброї прибув до підрозділу поліції, тобто на 2 години 20 хвилин пізніше установленого порядком часу (відеозапис 114.102_murovani_20230623111959_20230623112944_95190554.mp4).
О 11:34 капітан поліції ОСОБА_3 , дізнавшись, що до підрозділу поліції прибули поліцейські УГІ ГУНП у Вінницькій області, відразу залишив підрозділ поліції (вибіг) через тильну сторону адміністративної будівлі підтверджується відеозаписами: 
-114.109_murovani_20230623113359_20230623113959_1069271.mp4,
- 114.110_murovani_20230623113359_20230623113509_1069271.mp4.
У зв`язку із цим об 11:55 працівниками УГІ ГУНП оголошено збір по тривозі особового складу СПД № 1 Могилів-Подільського РВП, однак ОСОБА_3 до 18:10 у підрозділ поліції не прибув (підтверджується записам із камер відеонаглябу адміністративної будівлі підрозділу поліції).
У висновку зазначено, що про свою відсутність на службі з будь-яких об`єктивних причин, які б дозволили йому не з`являтися на службу капітан поліції ОСОБА_3 , нікому з керівництва не повідомляв.
Відсутність на службі капітана поліції ОСОБА_2 23.06.2023 року підтверджується актом про відсутність на службі без поважних причин, складений 23.06.2023 о 18:08 комісією з числа заступника начальника управління - начальника ВП УГІ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_4 , старшого інспектора з ОД ВСР УГІ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_5 та інспектора ВП УГІ ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_6 (Акт від 23.06.2023 зареєстрований в УГІ ГУНП у Вінницькій області під № 659/37/01-2023).
Опитаний під час службового розслідування старший інспектор СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_8 пояснив, що 23.06.2023 о 08:01, перебуваючи на службі, до нього зателефонував майор поліції ОСОБА_7 та сказав провести зміну добового наряду. Близько 09:20 на стаціонарний телефон підрозділу поліції зателефонував черговий ГУНП у Вінницькій області та повідомив, щоб начальник СПД № 1 зателефонував до чергової частини ГУНП. Про даний факт ОСОБА_9 доповів ОСОБА_10 , який наказав зателефонувати з його службового телефону до чергової частини ГУНП замість нього, що він і зробив.
Близько 11:00 до підрозділу поліції прибули майор поліції ОСОБА_7 , який перебував у форменому одязі з вогнепальною зброєю та капітан поліції ОСОБА_3 , який був у цивільному одязі. Після чого ОСОБА_7 пішов до свого службового кабінету, а ОСОБА_3 піднявся на другий поверх підрозділу.
Близько 11:40 до підрозділу поліції прибули працівники УГІ ГУНП та до них вийшов ОСОБА_7 . Місце перебування ОСОБА_2 в цей час йому було невідоме та яким чином він покинув приміщення підрозділу, не знає.
О 11:54 за вказівкою працівників УГІ ГУНП було оголошено збір особового складу по тривозі, однак ОСОБА_3 до підрозділу поліції так і не прибув.
Окрім того, майор поліції ОСОБА_9 повідомив, що при неодноразових дзвінках на мобільний телефон ОСОБА_2 , він не відповідав. Після цього, за місцем проживання ОСОБА_2 , а саме АДРЕСА_1 - Курилівці було відправлено посильного капітана поліції ОСОБА_11 , однак двері квартири, в якій проживає ОСОБА_3 ніхто не відчинив. Після чого, ОСОБА_9 надіслав ОСОБА_12 повідомлення в мобільних месенджерах «WhatsApp» та « ОСОБА_13 » про те, що у підрозділі поліції оголошено збір особового складу по тривозі (повідомлення надіслане о 13:21), які йому були доставлені та ним прочитані (наявний знімок екрана з телефону, який підтверджує наявність даних повідомлень та їх перегляд). Також, майор поліції ОСОБА_9 зазначив, що станом на 18:05 капітан поліції ОСОБА_3 до СПД № 1 Могилів- Подільського РВП не прибув та упродовж дня на зв`язок не виходив.
Опитаний старший дільничний офіцер поліції СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_14 повідомив, що 23.06.2023 близько о 12:00 майор поліції ОСОБА_9 відправив його посильним на службовому автомобілі до місця проживання капітана поліції ОСОБА_2 . По приїзду до місця проживання ОСОБА_2 , дверей квартири ніхто не відчинив. Після чого капітан поліції ОСОБА_15 повернувся до підрозділу поліції.
У свою чергу опитані інспектор з реагування патрульної поліції СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_16 та інспектор з реагування патрульної поліції СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_17 повідомили, що з 09:00 22.06.2023 по 09:00 23.06.2023 перебували на добовому чергуванні у складі групи реагування патрульної поліції.
О 09:00 23.06.2023 відбувся інструктаж та зміна добових нарядів, який проводив майор поліції ОСОБА_9 . Під час проведення інструктажу майор поліції ОСОБА_7 та капітан поліції ОСОБА_3 були відсутні у підрозділі поліції. На протязі несення служби у добовому наряді ОСОБА_7 та ОСОБА_3 до них не телефонували.
Опитані інспектор з реагування патрульної поліції СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_18 та поліцейський з реагування патрульної поліції СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області старший сержант поліції ОСОБА_19 повідомили, що 23.06.2023 о 08:00 прибули до підрозділу поліції, оскільки заступали на добове чергування у складі групи реагування патрульної поліції. Об 09:00 майором поліції ОСОБА_20 було проведено інструктаж та зміну добових нарядів. Під час проведення інструктажу майор поліції ОСОБА_7 та капітан поліції ОСОБА_3 на місці несення служби були відсутні.
З метою проведення повного та об`єктивного службового розслідування, на адресу начальника УФЗБО ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_21 було скеровано запит щодо надання інформації з порталу електронних послуг Пенсійного фонду України про перебування майора поліції ОСОБА_22 та капітана поліції ОСОБА_2 на лікуванні (лікарняному) в період з 23.06.2023 (від 24.06.2023 вих. № 664/37/01-2023).
З отриманого листа встановлено, що майор поліції ОСОБА_7 та капітан поліції ОСОБА_3 з 23.06.2023 по 26.06.2023 на лікарняному не перебували.
Опитаний під час проведення службового розслідування капітан поліції ОСОБА_3 повідомив, що 23.06.2023 приблизно о 11:00 до нього зателефонував майор поліції ОСОБА_7 та запитав, коли він буде на службі, на що він відповів, що збирається на роботу. Під час розмови ОСОБА_7 попросив заїхати до нього та забрати його на роботу. Забравши ОСОБА_22 , вони прибули до підрозділу поліції (СПД № 1), де ОСОБА_7 пішов до свого кабінету, а ОСОБА_3 залишився на вулиці.
Як зазначає ОСОБА_23 , будучи на вулиці, до нього зателефонував працівник місцевого лісового господарства по імені ОСОБА_24 (лісник) та попросив його допомоги, повідомивши, що на одній з ділянок його лісового господарства здійснюється порубка лісу і туди потрібно швидко вирушити для перевірки даної інформації. Під час розмови лісник (Стає) повідомив ОСОБА_25 , що під`їде до станції технічного обслуговування, яка знаходиться позаду адміністративної будівлі (СПД№ 1) де буде його очікувати.
Дисциплінарна комісія у висновку службового розслідування вказала на те, що ОСОБА_3 нікому з керівництва не повідомив про наявну в нього інформацію та подальші свої дії, залишив підрозділ поліції через тильну сторону приміщення поліції.
У подальшому, як вказував ОСОБА_3 у своєму поясненні, він поїхав у села Хоньківці і Козлів Яришівської сільської громади Могилів-Подільського району, де знаходився на протязі усього дня і разом з лісником обстежували лісові ділянки. Після обстеження ділянок інформація про незаконну вирубку лісу не підтвердилась.
Під час того як він перебував у селі ОСОБА_26 та ОСОБА_27 були проблеми із покриттям мобільного зв`язку, у зв`язку із чим йому не було відомо про збір особового складу у підрозділі поліції. Приблизно о 19:30-20:00 ОСОБА_3 повернувся до смт Муровані-Курилівці та пішов до місця свого проживання. Будучи дома, ОСОБА_3 помітив, що його мобільний телефон розряджений, після того як зарядив телефон у месенджері для обміну повідомленнями «WhatsApp» побачив повідомлення про оголошений збір особового складу по тривозі. У подальшому ОСОБА_3 зателефонував керівнику та повідомив про місце свого перебування і де був до цього часу.
Окрім цього, ОСОБА_3 зазначив, що вийти на зв`язок у період з 11:20 по 20:00 у нього не було можливості через розряджений телефон. Разом із цим повідомив, що частково визнає свою вину у частині не попередження керівництва про місце свого знаходження та залишення підрозділу поліції без відома керівництва.
До пояснення ОСОБА_2 дисциплінарна комісія віднеслась критично, з огляду на те, що надане ним пояснення суперечить його показам, оскільки ОСОБА_3 спочатку надавав покази про відсутність мобільного покриття у місці, де він знаходився, а потім зазначив, що його мобільний телефон був розряджений.
Також комісія зазначила, що покази ОСОБА_2 спростовуються поясненням майора поліції ОСОБА_28 , який повідомив, що після залишення ОСОБА_29 підрозділу поліції він до нього телефонував, а той не брав слухавку. Після чого о 13:21 надіслав повідомлення на «WhatsApp» та « ОСОБА_30 » про те, що у підрозділі поліції оголошено збір особового складу по тривозі, яке ОСОБА_25 було доставлено та ним прочитано. Вказане, на думку дисциплінарної комісії, свідчить про те, що телефон ОСОБА_2 не був розряджений, а він сам знаходився у місці, де був мобільний інтернет та покриття оператора стільникового зв`язку.
Також у висновку зазначено, що підтвердженням тому, що мобільний телефон ОСОБА_2 працював є фото повідомлення, яке ОСОБА_3 23.06.2023 о 12:08 надсилав капітану поліції ОСОБА_31 на його мобільний, про те чи зручно останньому розмовляти.
Окрім того, як зазначено у висновку службового розслідування, в ході опитування лісника - ОСОБА_32 ІНФОРМАЦІЯ_1 , останній повідомив, що з 2011 року працює в Муровано-Куриловецькому ДП райагроліс на посаді лісника, де обслуговує лісові господарства сіл Рівне, Нишівці та Дружба. Його батько ОСОБА_33 . ІНФОРМАЦІЯ_2 , працює лісником в Могилів-Подільському ДП райагроліс, де обслуговує лісові господарства сіл, Хоньківці, Бернашівка, Липчани, Козлів та Нагоряни.
ОСОБА_34 зазначив, що 23.06.2023 на протязі робочого часу перебував на робочому місці, де виконував свої обов`язки. Заступник начальника СПД № 1 Могилів-Подільського РВП капітан поліції ОСОБА_3 на протязі дня до нього не телефонував та він з ним не зустрічався. Де 23.06.2023 року на протязі дня перебував В. Томило. ОСОБА_35 , не відомо
Дисциплінарною комісією розцінено поведінку ОСОБА_2 як перешкоджання проведенню службового розслідування, оскільки, як вважає комісія, останній намагався ввести дисциплінарну комісію в оману, надаючи неправдиве пояснення.
Дисциплінарною комісією не встановлено об`єктивних, незалежних від волі ОСОБА_2 обставин відсутності на робочому місці, які виключали б його вину у вчинені грубого дисциплінарного проступку.
З огляду на все вищезазначене дисциплінарна комісія дійшла висновку, що у період часу з 09.00 по 11.30 та з 11:35 по 18:10 23.06.2023 року, сумарно більше 7 годин, капітан поліції ОСОБА_3 був відсутній на службі без поважних причин, чим допустив порушення вимог частини 1, п. 1, 2, 4, 5, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», абз. 1, 12 п. 1 розділу 2 «Правил етичної поведінки поліцейських», Інструкції про порядок переведення органів Національної поліції України на посилений варіант службової діяльності, затвердженої наказом МВС України від 10.12.2015 року № 1560 та наказу НПУ від 08.04.2022 року № 242 «Про деякі питання  посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану».
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне:
Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини першої статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.
Відповідно до преамбули Закону України “Про Національну поліцію” №580-VIII від 02.07.2015 року (надалі - Закон №580-VIII), цей Закон визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно з частинами 1, 2 ст. 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України". 
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Статтею 64 Закону №580-VIII визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (надалі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
За приписами частин 1-3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна – це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема,  бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.
Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;
у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку, не допускати дискримінації в будь-якій формі;
За положеннями пункту 3 та 4 розділу V Правил етичної поведінки, керівник органу (підрозділу) поліції повинен бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих; керівник органу (підрозділу) поліції не має права використовувати службове становище в особистих інтересах або інтересах третіх осіб.
Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно зі ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Статтею 18 Дисциплінарного статуту визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.
Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначений статтею 19 Дисциплінарного статуту.
Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Дисциплінарним статутом визначено обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського та обставини, що обтяжують відповідальність поліцейського.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
Розділом V Дисциплінарного статуту визначені особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.  Так, згідно ст. 26 Дисциплінарного статуту, у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
Службове розслідування стосовно заступників керівника Національної поліції України чи керівників територіальних органів Національної поліції України проводиться виключно дисциплінарною комісією.
Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.
За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.
Згідно ст. 27 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.
Відповідно до ст. 29 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Таким чином, підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і Законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.
Судом встановлено, що підставою для проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 23.06.2023 року № 936, стала необхідність повної, всебічної та об`єктивної перевірки можливого порушення позивачем трудової дисципліни, що виразилось у відсутності на службі понад 3 години без поважної причини.
За наслідками проведеного службового розслідування, на підставі зібраних матеріалів,  дисциплінарна комісія дійшла висновку про доведеність факту вчинення капітаном поліції ОСОБА_3 дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог абз. 1 п. 2.23 посадової інструкції, п. 1, 2, 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», абз. 1, 12 п. 1 розділу 2 «Правил етичної поведінки поліцейських», а саме,  відсутності на службі без поважних причин понад три години протягом робочого дня.
Колегія суддів звертає увагу на те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Як висновується з аналізу нормативно-правових актів, які регулюють діяльність працівників органів поліції, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.
Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Таким чином підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні поліцейським службової дисципліни та означає недотримання Конституції і Законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів.
Такими обставинами є лише фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діяннях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.
Наявність чи відсутність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку встановлюється за результатами проведеного службового розслідування.
Заперечуючи правомірність оскаржуваних наказів, позивач вказував на те, що порушень службової дисципліни ним не допускалось, оскільки напередодні 23.06.2023 року він відпросився у начальника СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_36 за сімейними обставинами до 11.00 23.06.2023 року. Позивач вказував на те, що, прибувши об 11.00 год у Могилів-Подільський РВП ГУНП у Вінницькій області він помітив, що його зарядний пристрій для телефону не працює та шукав у кого його позичити. Близько 10.40 він зателефонував начальнику СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майору поліції ОСОБА_37 та повідомив, що йому телефонував місцевий лісник, який у лісосмузі побачив сліди від протекторів шин та просив проїхати з ним з метою перевірки інформації. З огляду на те, що у Вінницькій області проходить операція «Ліс» - виявлення незаконної вирубки дерев, начальник СПД № 1 ОСОБА_38 погодив виїзд ОСОБА_1 до лісосмуги. Посилаючись на те, що його телефон був розряджений, позивач вказав, що не знав про оголошену «тривогу». Позивач зазначив, що 23.06.2023 року увесь день перебував на службі, поїхавши на відпочинок з РВП вже вночі.
Дослідивши матеріали службового розслідування, колегія суддів встановила, що 23.06.2023 року заступником начальника управління – начальником ВП УГІ ГУНП у Вінницькій області майором поліції ОСОБА_39 , старшим інспектором з ОД ВСР УГІ ГУНП у Вінницькій області підполковником поліції ОСОБА_40 та інспектором ВП УГІ ГУНП у Вінницькій області підполковником поліції ОСОБА_41 був складений акт, який зареєстрований в УГІ ГУНП у Вінницькій області під № 659/37/01-2023, про відсутність на службі без поважних причин з 11.00 по 18.08 заступника начальника СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_2 .
В матеріалах службового розслідування наявні письмові пояснення інспектора з реагування патрульної поліції СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_42 та поліцейського з реагування патрульної поліції СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області старшого сержанта поліції Юрія Безуглого,  інспектора з РПП СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області Головатюка С.О., які підтвердили відсутність під час проведення інструктажу при заступанні на чергування заступника начальника СПДІ № 1 капітана поліції ОСОБА_43 , а також вказали на те, що під час несення служби його також не бачили.
У своїх письмових поясненнях старший інспектор СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_9 вказав на те, що за вказівкою співробітників УГІ ГУНП у Вінницькій області  о 11 год 40 хв. було оголошено збір за сигналом « учбова тривога, на який не прибув заступник начальника СПДІ № 1 капітана поліції ОСОБА_44 . Опитаний зауважив, що  він неодноразово телефонував позивачу на мобільний телефон, однак слухавку ніхто не підіймав. Також опитаний зазначив, що у месенджері «WhatsApp» та « ОСОБА_30 » в особисті повідомлення позивачу було надіслано повідомлення   про збір особового складу по тривозі 9час направлення: 13 год. 21 хв., які йому було доставлено та ним прочитано, про що додав скріншот вказаних повідомлень. Однак, як вказав, БаланюкО., станом на 18:05 год. заступник начальника ОСОБА_3 до приміщення СПД № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області не прибув та на зв`язок не виходив.
Також з наявних в матеріалів службового розслідування письмових пояснень ОСОБА_32 , лісника Мурованокуриловецького ДП райліс, вбачається, що останній під час проведення службового розслідування повідомив особі, яка відбирала пояснення (старшому інспектору ВСР УГІ ГУНП у Вінницькій області Віктору Косовському) про те, що 23.06.2023 року він протягом дня перебував на робочому місці та виконував свої службові обов`язки, протягом дня 23.06.2023 року ОСОБА_3 йому не телефонував і він з ним не зустрічався, у зв`язку з чим вказати його місце перебування 23.06.2023 року він не може.
Тобто в ході службового розслідування показами ОСОБА_32 повністю спростовано твердження позивача про перебування його з ОСОБА_45 та виконанні ним службових обов`язків за повідомленням про можливе кримінальне правопорушення.  
В свою чергу допитаний у судовому засіданні суду першої інстанції ОСОБА_46 вказав суду, що він повідомив позивача про можливу вирубку лісу та забрав особисто останнього за райвідділом; по дорозі зустріли ОСОБА_47 , у якого запитали зарядний пристрій оскільки у позивача розрядився телефон.
Колегія суддів звертає увагу на те, що надані ОСОБА_48 покази в якості свідка в суді першої інстанції є абсолютно протилежними письмовим показам, які він надавав під час проведення службового розслідування.
Статтею 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Статтями 73-75 КАС України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Суперечність показів ОСОБА_32 наданих в ролі свідка в суді першої інстанції тим показам, які він надавав під час службового розслідування на переконання суду апеляційної викликають обґрунтовані сумніви та не можуть вважатись належними та достовірними доказами у справі.
В свою чергу, у наявних в матеріалах службового розслідування письмових пояснень заступника начальника з ПД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_49 вказано, що заступник начальника СПД-1 ОСОБА_50 23.06.2023 року був відсутній на службі. Крім того ОСОБА_51 вказав на те, що 23.06.2023 року о 12:08 до нього надійшло смс повідомлення від ОСОБА_3 наступного змісту: «зручно розмовляти?», на що він о 12:17 відповів так, однак після того ОСОБА_3 на зв`язок не виходив.
Таким чином показами   ОСОБА_28 та ОСОБА_52 спростовуються твердження позивача про те, що після 11 години його телефон був розряджений та він не знав про оголошену об 11 год 54 хв. тривогу.
При цьому колегія суддів звертає на увагу на суперечність показів самого ОСОБА_53 , наданих під час проведення службового розслідування. У письмових пояснення, наданих під час службового розслідування ОСОБА_3 вказував на те, що перебував з лісником у Хоньківці і ОСОБА_27 , однак через погане покриття зв`язку мобільного оператора в даних селах, був без зв`язку, коли сів телефон точно не знаю. Однак у цих же поясненнях вказав, що через розряджений телефон вийти на зв`язок  приблизно з 11.20 до 20.00 години не міг. Однак вказане спростовується показами ОСОБА_49 , який вказував на отримання від ОСОБА_53 о 12:08 смс повідомлення.   У позові позивач  вказував на те, що його телефон розрядився, тому вийти на зв`язок  він не міг та не знав про оголошення тривоги.
При цьому у своїх письмових поясненнях позивач частково визнав свою вину в тому, що не попередив керівництво, що можу бути не на зв`язку та від`їхав з відділу.
Однак, в подальшому, при зверненні до суду ОСОБА_3 вже вказував на те, що він попередив про необхідність виїзду за межі території Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області свого безпосереднього керівника ОСОБА_54 . 
Вказане, на думку суду, свідчить про намагання позивача ввести суд в оману про фактичні обставини справи з метою уникнення дисциплінарної відповідальності.
З цієї підстави колегія суддів не приймає до уваги покази ОСОБА_55 , надані в судовому засіданні суду першої інстанції, оскільки як вбачається з висновку службового, під час перебування працівників УГІ ГУНП у РВП він не повідомляв їм про місце перебування заступника начальника суду ОСОБА_3 , а також про відсутність його на службі через службову необхідність. Як і не приймаються до уваги покази свідка ОСОБА_47 , пояснення якого повністю спростовуються свідченнями ОСОБА_56 , наданими в ході службового розслідування.
Колегія суддів звертає увагу на те, що згідно пункту 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події. 
Однак капітан поліції ОСОБА_3 , володіючи, як він пояснив інформацією, про можливе вчинення правопорушення не повідомив про це на спецлінію « 102» та не вжив будь-яких заходів задля реєстрації наведених відомостей.
В свою чергу будь-яких доказів поважності причин відсутності на службі 23.06.2023 року позивач не надав.
Таким чином, зібраними під час проведення службового розслідування доказами у сукупності підтверджується факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який виразився у відсутності його 23.06.2023 року на службі більше 3 годин без поважних причин та наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
В контексті встановлених обставин колегія суддів критично оцінює твердження суду першої інстанції стосовно того, що перебування позивача на службі не обмежується виключним перебуванням на своєму робочому місці/кабінеті. Дійсно функціональні обов`язки позивача передбачають можливість його перебування поза межами робочого кабінету, однак така відсутність повинна бути обумовлена виконанням саме службових обов`язків, чого за даних обставин доведено не було.
Що стосується обраного виду стягнення колегія суддів зазначає, що у розглядуваному випадку судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що висновки відповідача, якими він мотивував наявність підстав для застосування до позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції, є довільними, нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів.
Враховуючи все вищезазначене колегія суддів доходить висновку про правомірність оскаржуваних наказів про звільнення позивача та відсутність підстав для задоволення його позовних вимог.
Вимоги про поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу є похідними від позовних вимог про скасування наказів про звільнення, тому задоволенню також не підлягають.
Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ст. 317 КАС України підставою для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Колегія суддів зазначає, що в даному випадку рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам ст. 242 КАС України, оскільки висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду підлягає скасуванню на підставі ст. 317 КАС України, з ухваленням нового рішення про  відмову у задоволенні  позовних вимог.
Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області задовольнити.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2023 року скасувати.
Прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Суддя-доповідач 		Т.М. Танасогло	
Судді	  	А.В. Крусян    О.О. Димерлій