УХВАЛА
 
13 лютого 2024 року
м. Київ
 
справа № 757/56163/19-ц
провадження № 61-841ск24 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю.,                        Тітова М. Ю.,
 
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Корсун Юрій Юрійович, на рішення Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 грудня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості із заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати,
 
ВСТАНОВИВ:
У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Українська залізниця» ( далі - АТ «Українська залізниця»), у якому просила стягнути з відповідача на користь позивача: заборгованість із заробітної плати за період з березня 2017 року по 17 липня 2017 року у розмірі 29 165,04 грн без утримання податків і зборів; середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, починаючи з 18 липня 2017 року по день ухвалення судом рішення у справі; компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати у розмірі 6 872,29 грн.
Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада                      2022 року, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 13 грудня 2023 року, позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.
15 січня 2024 року представник  ОСОБА_1 - адвокат Корсун Ю. Ю. через засоби поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 грудня 2023 року, ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.
18 січня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Корсун Ю. Ю. в системі «Електронний суд» подав доповнення до касаційної скарги.
Ухвалою Верховного Суду від 29 січня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.
 
На виконання вимог указаної ухвали представник заявниці направив до Верховного Суду клопотання про усунення недоліків касаційної скарги разом із квитанцією про сплату судового збору у розмірі 3 820,38 грн.
 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Предметом позову у цій справі є стягнення заборгованості із заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати. Ціна позову становить 227 056,53 грн, яка станом на 01 січня                      2024 року не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028,00 грн х 250 = 757 000,00 грн).
Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржуванісудові рішення є незаконними, ухваленіз неправильним застосуванням норм матеріального права і порушенням норм процесуального права.Представник заявниці вказує, що справа має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики та виняткове значення для заявниці та становить значний суспільний інтерес, оскільки в 2017 році відповідач у зв`язку зі скороченням штату звільнив з Донецької філії близько 20 000 працівників, з якими не провів розрахунків, посилаючись на науково-правовий висновок Торгово-промислової палати України від 16 січня 2018 року № 126/2/21-10.2, який суди помилково брали до уваги як належний доказ, вважаючи його сертифікатом, який засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), ніби то порушення відповідачем законодавства про працю відбулось під впливом дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили.
Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (рішення «Воловік проти України», заява № 15123/03, від 06 грудня 2007 року).
Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність (пункт 4.1. Рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004).
Аналіз змісту касаційної скарги свідчить про те, що вона може стосуватися питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, мати виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу, та становити значний суспільний інтерес (підпункти «а», «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України), а тому судові рішення у цій справі підлягають касаційному оскарженню.
Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України.
Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.
Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. 
У касаційній скарзі як на підставу касаційного оскарження судових рішень заявник посилається на пункти 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.
Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.
Оскільки викладені в касаційної скарзі доводи викликають необхідність їх перевірки, слід відкрити касаційне провадження у даній справі та витребувати матеріали справи.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
 
Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
УХВАЛИВ:
Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Корсун Юрій Юрійович, на рішення Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада                  2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 грудня 2023 року.
 
Витребувати з Печерського районного суду міста Києва цивільну справу                 № 757/56163/19-ц за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заборгованості із заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати.
 
Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.
 
До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. 
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                   Є. В. Коротенко
 
А. Ю. Зайцев
 
М. Ю. Тітов