УХВАЛА
 
15 березня 2024 року 
м. Київ
справа № 753/3600/18
провадження № 61-3358ск24
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулька Б. І. розглянув касаційну скаргу акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 22 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора державного підприємства «Український науково-дослідний і проектно-конструкторський інститут будівельних матеріалів та виробів «НДІБМВ» Хохича Руслана Вікторовича, публічного акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк», ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, витребування майна із чужого незаконного володіння, зобов`язання не чинити перешкод у користуванні майном,
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 22 липня 2021 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. 
Визнано протиправним та скасовано рішення державного реєстратора державного підприємства «Український науково-дослідний і проектно-конструкторський інститут будівельних матеріалів та виробів «НДІБМВ» Хохича Р. В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 13 липня 2017 року, індексний номер - 36121223, про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 , за публічним акціонерним товариством «Перший Український міжнародний банк», номер запису про право власності - 21368833.
Витребувано із володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , квартиру АДРЕСА_1 .
У решті вимог відмовлено. Вирішено питання розподілу судових витрат. 
Постановою Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 задоволено частково. Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 липня 2021 року у частині визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора державного підприємства «Український науково-дослідний і проектно-конструкторський інститут будівельних матеріалів та виробів «НДІБМВ» Хохича Р. В. скасовано та ухвалено у цій частині нове судове рішення про відмову у задоволенні вказаних позовних вимог ОСОБА_1 .
В іншій частині рішення суду залишено без змін.
07 березня 2024 року до Верховного Суду через засоби поштового зв`язку акціонерним товариством «Перший Український міжнародний банк» подано касаційну скаргу, в якій просить рішення суду першої та постанову суду апеляційної інстанцій скасувати, прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. 
1. Касаційна скарга акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» надійшла до Верховного Суду з пропуском строку на касаційне оскарження судових рішень. 
У касаційній скарзі заявником порушено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що строк пропущено з поважним причин, оскільки повний текст постанови суду апеляційної інстанції отримано банком 13 лютого 2024 року, надавши відповідні докази. Крім того зазначають, що у Єдиному державному реєстрі судових рішень, постанова суду апеляційної інстанції була оприлюднена також 13 лютого 2024 року.
Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку 
на касаційне оскарження.
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження судових рішень заявником пропущено з поважних причин, вважаю за можливе його поновити.
2. Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки за її подання заявником сплачено судовий збір у меншому розмірі, ніж це встановлено законом.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» 
судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, 
в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 01 січня 2018 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 762 грн. 
Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру (про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, зобов`язання 
не чинити перешкод у користуванні), яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру (витребування майна із чужого незаконного володіння), яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до судукасаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.
Згідно із пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.
Розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру визначається зазначенням ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Суд не повинен визначати вартість майна.
Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 
(провадження № 12-36гс20), судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.
До касаційної скарги заявником додано платіжну інструкцію від 06 березня 2024 року № КНО-06/03Р про сплату судового збору у розмірі 4 228 грн 80 коп.
Зі змісту поданої касаційної скарги та копій судових рішень неможливо встановити ціну позову, тому заявникові необхідно визначити та обґрунтувати розмір судового збору, так як не надано належних та допустимих доказів на підтвердження вартості спірного нерухомого майна, також не вказано ціну позову.
Отже, заявнику необхідно надати суду належні та допустимі докази на підтвердження вартості спірного нерухомого майна, повідомити ціну позову, і відповідно, підтвердити правильність сплати судового збору за подання касаційної скарги за майнову та немайнові вимоги, враховуючи прохальну частину касаційної скарги, в якій просить скасувати судові рішення у повному обсязі.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду
у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК
у Печерському районі, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.
На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати докази про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу. 
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ :
Клопотання акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.
Поновити акціонерному товариству «Перший Український міжнародний банк» строк на касаційне оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 22 липня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року. 
Касаційну скаргу акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 22 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 22 січня 2024 року залишити без руху.
Надати акціонерному товариству «Перший Український міжнародний банк» для усунення недоліків касаційної скарги строк тривалістю 10 днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                Б. І. Гулько