УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
27 лютого 2024 року
м. Київ
справа № 761/30720/23
провадження № 51 - 1084впс24
Колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у складі:
головуючої                                                             ОСОБА_1 ,
суддів                                                                      ОСОБА_2 , ОСОБА_3 
за участю
захисників                                                               ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 
секретаря судового засідання                         ОСОБА_7 
розглянула у судовому засіданні подання голови Київського  апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 761/30720/23) за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 жовтня 2023 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого  і
встановила:
до Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання голови Київського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 761/30720/23) за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 жовтня 2023 року, з Київського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивоване тим, що у Київському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для розгляду зазначеної апеляційної скарги, у зв`язку з чим необхідно вирішити питання про передачу вказаних матеріалів на розгляд до іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду.
Учасникам судового провадження вчасно повідомлено про час та місце розгляду подання. Заперечень та клопотань про відкладення такого розгляду не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, думку захисників, які заперечували проти задоволення зазначеного подання, перевіривши наведені у поданні та у запереченні на подання доводи, вивчивши матеріали провадження та дослідивши надані суду касаційної інстанції матеріали, колегія суддів дійшла висновку, що подання Київського апеляційного суду не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Частиною 3 ст. 34 КПК України визначено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого, вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Згідно з положеннями п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Відповідно до подання, матеріали справи за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 жовтня 2023 року надійшли на розгляд до Київського апеляційного суду.
Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 грудня 2023 року; 01, 02, 03, 04, 05 січня 2024 року та  15 лютого 2024 року автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого (повторного автоматизованого) розподілу судових справ відповідно до підпункту 2.3.27 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України № 30 від 26 листопада 2020 року.
Зі змісту подання апеляційного суду слідує, що рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду від 16 лютого 2024 року визначено спеціалізацію по розгляду апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів, затверджено 2 склади постійно діючих колегій суддів відповідної спеціалізації, визначивши такими суддями судової палати з розгляду кримінальних справ: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 . 
Проте, вказаним суддям Київського апеляційного суду ухвалами колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду задоволено заявлені самовідводи, а відтак, за приписами п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України, вони не можуть брати участь у розгляді скарги захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 жовтня 2023 року.
Втім, у поданні не зазначено обставин, які відповідно до положень ст. 34 КПК України вказують на те, що в Київському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду зазначеної апеляційної скарги.
Колегія суддів звертає увагу, що визначення спеціалізації суддів у судах апеляційної інстанції має забезпечувати виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження, а також запроваджена зборами відповідного суду спеціалізація суддів не може бути підставою для відмови в доступі до правосуддя в конкретному суді.
Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (Bellet v. France (Белле проти Франції), § 38). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (Bellet v. France (Белле проти Франції), § 36.
При цьому, право на суд також може бути порушено, коли суд не виносить рішення за апеляційними заявами щодо оскарження рішень обмеженого терміну дії у встановлений законодавством термін (Musumeci v. Italy (Мусумечі проти Італії), §§ 41-43).
Вимогою щодо розгляду справи впродовж «розумного строку» у Конвенції з захисту прав людини та основоположних свобод підкреслюється важливість правозастосування без відкладень, що можуть зашкодити його ефективності (H. v. France (H. проти Франції), § 58; Katte Klitsche de la Grange v. Italy (Катте Клітше де ла Грандж проти Італії), § 61). 
Рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 вирішено роз`яснити, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.
Тому, з урахуванням зазначеного рішення Ради суддів України та, зважаючи на те, що у поданні Київського апеляційного суду не наведено обґрунтованих підстав того, що у цьому суді на час розгляду подання всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ не можуть брати участь у розгляді апеляційної скарги захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 жовтня 2023 року, колегія суддів не вбачає підстав для направлення матеріалів провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого, оскільки Київським апеляційним судом не вичерпано всіх процесуальних можливостей по формуванню колегії суддів для апеляційного розгляду вказаного провадження, а тому подання апеляційного суду слід залишити без задоволення.
Ураховуючи викладене та керуючись ст. ст. 31, 32, 34 КПК України, колегія суддів
постановила:
подання Київського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 761/30720/23) за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 жовтня 2023 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого, залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:

ОСОБА_1                          ОСОБА_2                          ОСОБА_3