ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

11 січня 2024 року 	м. Дніпро	справа № 160/14022/23	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача:  Шальєвої В.А.
суддів:                           Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2023 року (суддя Ільков В.В., повне судове рішення складено 04 жовтня 2023 року) в справі № 160/14022/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - ГУНП) про визнання протиправним та скасування наказу від 07 червня 2023 року №1052 про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП в частині, що стосується майора поліції ОСОБА_1 ; визнання протиправним та скасування наказу від 09 червня 2023 року № 370о/с про звільнення заступника начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 з 09 червня 2023 року за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію»; поновлення на службі в поліції на посаді заступника начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області; стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 10 червня 2023 року по дату винесення судового рішення.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2023 року позов задоволено, визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07 червня 2023 року №1052 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП» у частині щодо застосування до майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції; визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 09 червня 2023 року № 370 о/с про звільнення заступника начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 з 09 червня 2023 року; поновлено ОСОБА_1 на посаді заступника начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 10 червня 2023 року; стягнуто з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 10 червня 2023 року у сумі 116 577,68 грн. із відрахуванням загальнообов`язкових податків та зборів; в задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.
Апелянт звертає увагу, що матеріалами службового розслідування підтверджено порушення позивачем службової дисципліни та наявність у діях позивача складу дисциплінарного проступку, а суд першої інстанції поверхнево дослідив докази у справі, врахувавши лише позицію позивача.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, відмовивши у задоволенні апеляційної скарги. 
Справа судом розглянута без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв`язку з поданням апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 прийнятий на службу до органів внутрішніх в 2004 році, а з 07 листопада 2015 року позивач прийнятий на службу до Національної поліції України, проходив службу в ГУНП в Дніпропетровській області на посаді заступника начальника СКР ВП № 2 Криворізького районного управління поліції ГУНП.
09 червня 2023 року наказом ГУНП № 370 о/с заступника начальника СКР ВП № 2 Криворізького районного управління поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 09 червня 2023 року.
Підставою видання наказу про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції зазначено наказ ГУНП від 07 червня 2023 року № 1052к, яким на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача стали матеріали службового розслідування, проведеного на підставі наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 31 травня 2023 року № 1199, яке проводилось з метою повної і всебічної перевірки за відомостями, вказаними у доповідній записці УГІ ГУНП від 29 травня 2023 року № 50/1-493 «Про результати проведених заходів підтримки і контролю у Криворізькому РУП ГУНП та відділеннях поліції № № 1, 2, 3, 4 цього ж районного управління поліції».
Суд першої інстанції вказав, що у висновку службового розслідування від 07 вересня 2023 року в порушення положень пункту 4 розділу VI Порядку № 893 не в повній мірі відображені відомості щодо обставин вчинення майором поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, його наслідки (тяжкість), що настали у зв`язку з цим; відсутні відомості, що характеризують особу позивача, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; відсутні у висновку і пояснення безпосереднього керівника позивача щодо обставин справи, а також пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи, тому вважав, що службове розслідування не можна вважати таким, що проведено при повному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Крім того, за змістом висновку службового розслідування щодо ОСОБА_1 встановлено, що ним не вжито заходів, зокрема, щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань під час розгляду заяв ОСОБА_2 , ОСОБА_3 щодо вчинення кримінальних правопорушень та погоджені висновків про списання до справи матеріалів за вказаними заявами, не проведено об`єктивної та повної перевірки за заявами ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , не здійснено проходження інструктажу перед виїздом на службовому транспорті та не заповнено дорожнього листа №3/2400 у травні 2023 року.
Суд першої інстанції вважав доводи відповідача про те, що позивачем не вжито всіх заходів щодо внесення в ЄРДР відомостей при розгляді заяв ОСОБА_2 та ОСОБА_3 передчасними, вказавши, що у ході службового розслідування комісією не досліджено та належно не встановлено, що матеріали перевірки заяв ОСОБА_2 та ОСОБА_3 оперативним працівником, якому доручено збір матеріалів та проведення перевірки, направлені для вивчення до слідчого відділу ВП №2, який відповідно має прийняти рішення щодо внесення/невнесення відомостей отриманих з матеріалів до ЄРДР, а після вивчення вказаних матеріалів начальником цього відділу відповідним листом матеріали скеровані до сектора кримінальної поліції.
У вказаному листі зазначено про відсутність в матеріалах відомостей, які підлягають внесенню до ЄРДР.
Після повернення матеріалів оперативним працівником сектору кримінальної поліції складено висновок про відсутність кримінального порушення та списання їх до справи, і саме вказаний висновок був погоджений із позивачем.
Під час погодження матеріалів позивачем, крім висновку керівника СВ про відсутність відомостей, які підлягають внесенню до ЄРДР, враховано той факт, що ці заяви розглядались та по ним збирались матеріали оперативними працівниками з багаторічним досвідом роботи в органах поліції та саме в оперативних підрозділах.
Висновок про списання матеріалів без внесення відомостей до ЄРДР без будь-яких зауважень та додаткових вказівок затверджений начальником ВП.
Також аналогічний передчасний висновок зроблено комісією щодо проведення позивачем необ`єктивної та неповної перевірки заяв ОСОБА_4 та ОСОБА_6 .
Судом першої інстанції враховано, що після виявлених порушень службової дисципліни у ході проведеного службового розслідування відомості за вказаними заявами до ЄРДР так і не вносились, а по матеріалам складені висновки про їх списання.
Щодо питання не проходження інструктажу перед виїздом на службовому транспорті та не заповнення дорожнього листа №3/2400 у травні 2023 року на службовий автомобіль судом першої інстанції зазначено, що за автомобілем марки SsangYong Actyon, номерний знак НОМЕР_1 , закріплено ряд співробітників, серед яких й позивач, цим транспортним засобом користуються для здійснення оперативних невідкладних виїздів поліцейські сектору кримінальної поліції, до списку осіб, які мають право користування та управління вказаним автомобілем, затвердженого начальником відділення поліції № 2 Криворізького районного управління поліції ГУНП, занесено й позивача.
Врахувавши, що службовим розслідуванням не з`ясовано, у зв`язку з чим не проведено інструктаж безпосередньо із позивачем та хто саме мав його проводити, та чи дійсно саме позивач виїжджав в указані дні на вказаному автомобілі; жодних рапортів посадовими особами відповідача    щодо ігнорування    безпосередньо позивачем вимог щодо видачі/отриманні таких листів, не проходження інструктажу до матеріалів справи не долучено, а вести необхідну документацію по автомобільній службі, перевіряти роботу та правильність ведення дорожньої документації є обов`язком посадової особи, на яку покладено функції контролю (на чергову частину), але рапортів відносно позивача та його ігнорування такої інструкції матеріали справи не місять, суд першої інстанції вважав недоведеним порушення щодо не проходження інструктажу.
Що стосується не заповнення дорожнього листа № 3/2400 безпосередньо у травні 2023 року суд першої інстанції врахував, що службовим розслідуванням не з`ясовано обставини та причини несвоєчасності отримання бланків дорожніх листів виконавцями, які повинні їх заповняти, не перевірялась та не встановлювалась причина відсутності чи наявності вказаних бланків та чи причетний до цих обставин безпосередньо позивач, тому дійшов висновку про недоведеність порушення службової дисципліни позивачем в цій частині.
Суд першої інстанції вказав, що констатуючи про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, відповідачем конкретно не зазначено та не доведено відповідними доказами, які саме дії позивача кваліфіковано відповідачем як такі, що дискредитують звання працівника поліції та підривають довіру до органів Національної поліції України.
Крім того, судом першої інстанції констатовано, що до позивача застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, без співставлення тяжкості допущених позивачем порушень службової дисципліни, без врахування даних, що його характеризують, а обраний вид стягнення не є співмірним.
Тому суд першої інстанції дійшов висновку, що звільнення позивача зі служби в поліції у спірних правовідносинах відбулось не на підставі та не у спосіб, що передбачений чинним законодавством, тому наказ ГУНП в Дніпропетровській області від 07 червня 2023 року №1052к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП» в частині щодо застосування до майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є протиправним та підлягає скасуванню, як й наказ від 09 червня 2023 року №370 о/с, який прийнято з метою реалізації наказу від 07 червня 2023 року № 1052к.
Відповідно, суд першої інстанції дійшов висновку про поновлення позивача на посаді заступника начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області днем, наступним за днем звільнення, тобто з 10 червня 2023 року.
Розрахувавши середньоденне грошове забезпечення позивача в розмірі 1004,98 грн., виходячи з грошового забезпечення за квітень-травень 2023 року (30 645,36 грн. + 30 658,34 грн.) / 61 календарних днів = 1004,98 грн.) та встановивши, що період вимушеного прогулу позивача складає 116 днів та обраховується, починаючи з першого дня після звільнення (10 червня 2023 року) по день прийняття рішення суду про поновлення позивача на роботі (04 жовтня 2023 року), суд першої інстанції вважав, що середній заробіток позивача за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню на його користь з відповідача, становить 116 577,68 грн. (1004,98грн. х 116 днів).
Суд визнає приведений висновок обґрунтованим, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ з 2004 року, в органах Національної поліції України з 07 листопада 2015 року, останній час проходив службу в ГУНП в Дніпропетровській області на посаді заступника начальника СКР ВП № 2 Криворізького районного управління поліції ГУНП. 
ОСОБА_1 має спеціальне звання майор поліції.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 31 травня 2023 року №1199 призначено службове розслідування з метою повної і всебічної перевірки за відомостями, вказаними у доповідній записці УГІ ГУНП від 29 травня 2023 року № 50/1-493 «Про результати проведених заходів підтримки і контролю у Криворізькому РУП ГУНП та відділеннях поліції № № 1, 2, 3, 4 цього ж районного управління поліції».
Висновком про результати службового розслідування за відомостями, вказаними у доповідній записці УГІ ГУНП від 29 травня 2023 року № 50/1-493 «Про результатами проведених заходів підтримки і контролю у Криворізькому РУП ГУНП та відділеннях поліції № № 1, 2, 3, 4 цього ж районного управління», затвердженим начальником ГУНП в Дніпропетровській області 07 червня 2023 року (а.с. 68-79 т.1) встановлено не вжиття ОСОБА_1 заходів щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань під час розгляду заяв ОСОБА_2 , ОСОБА_3 щодо вчинення кримінальних правопорушень та погоджені висновків про списання до справи матеріалів за вказаними заявами, не проведення об`єктивної та повної перевірки за заявами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , не проходження інструктажу перед виїздом на службовому транспорті, не заповнення дорожнього листа № 3/2400 у травні 2023 року.
Комісією запропоновано за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини першої статті 15, абзацу 2 частини першої статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 1 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08 лютого 2019 року № 100, пунктів 12, 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07 вересня 2017 року № 757, Присяги поліцейського, що виразилось у не вжитті заходів щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань під час розгляду заяв ОСОБА_2 , ОСОБА_3 щодо вчинення кримінальних правопорушень та погодженні висновків про списання до справи матеріалів за вказаними заявами, не проведенні об`єктивної та повної перевірки за заявами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , не проходженні інструктажу перед виїздом на службовому транспорті, не заповненні дорожнього листа №3/2400 у травні 2023 року, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, застосувати до заступника начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 07 червня 2023 року № 1052к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП» за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини першої статті 15, абзацу 2 частини першої статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 1 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08 лютого 2019 року № 100, пунктів 12, 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07 вересня 2017 року № 757, Присяги поліцейського, що виразилось у не вжитті заходів щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань під час розгляду заяв ОСОБА_2 , ОСОБА_3 щодо вчинення кримінальних правопорушень та погодженні висновків про списання до справи матеріалів за вказаними заявами, не проведенні об`єктивної та повної перевірки за заявами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , не проходженні інструктажу перед виїздом на службовому транспорті, не заповненні дорожнього листа №3/2400 у травні 2023 року, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, застосовано до заступника начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП майора поліції   ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції (а.с. 87-90 т.1).
Наказом ГУНП № 370о/с від 09 червня 2023 року (а.с. 12 т.1) заступника начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби з поліції з 09 червня 2023 року відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).  
Спірним під час апеляційного перегляду справи є доведеність наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку як передумови накладення дисциплінарного стягнення та правомірності звільнення позивача зі служби в поліції.  
Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII     (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до статті 19 якого у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону № 580-VIII).
За приписами пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Обсяг основних обов`язків поліцейського визначено  частиною першою  статті 18 Закону № 580-VIII, відповідно до якої поліцейський, зокрема, зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (пункт 1); професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (пункт 2).
Абзацами 2, 3 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:
неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Частинами першою та другою статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі – Дисциплінарний статут).
За приписами частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Пунктами 1 та 10 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених     статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів.
За приписами статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до частин першої – третьої  статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
З метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни наказом МВС України від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок № 893).
Відповідно до пунктів 1, 4 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до положень розділу VI Порядку №893 висновок службового розслідування є підсумковим документом службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог     Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Стосовно доведеності наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку як підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності суд зазначає таке.
За змістом висновку службового розслідування дисциплінарний проступок, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, скоєний у умовах воєнного стану, полягає у порушенні службової дисципліни, а саме не вжитті заходів щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань під час розгляду заяв ОСОБА_2 , ОСОБА_3 щодо вчинення кримінальних правопорушень та погодженні висновків про списання до справи матеріалів за вказаними заявами; не проведенні об`єктивної та повної перевірки за заявами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ; не проходженні інструктажу перед виїздом на службовому транспорті; не заповненні дорожнього листа №3/2400 у травні 2023 року.
Судом встановлено, що матеріали перевірки заяв ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо вчинення кримінальних правопорушень оперативним працівником, якому було доручено збір матеріалів та проведення перевірки, направлені для вивчення до слідчого відділу ВП №2.
Частиною першою статті 214 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що відомості до ЄРДР невідкладно, але не пізніше 24 годин, зобов`язаний внести слідчий, дізнавач, прокурор.
Відповідно до пункту 1-2 розділу 4 Порядку розгляду звернень та організацію проведення особистого прийому громадян в органах і підрозділах Національної поліції, затвердженого наказом МВС України від 15 листопада 2017 року № 930, звернення першочергово оцінюють керівники поліції, начальник ВП та його заступники.
Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події затверджений наказом МВС України від 08 лютого 2019 року № 100, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05 березня 2019 року за № 223/33194 (далі - Порядок № 100).
Пунктом 11 розділу ІІ Порядку № 100 передбачено, що поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України «Про звернення громадян» або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.
Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, доручає уповноваженій службовій особі невідкладно зареєструвати рапорт працівника поліції в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Як встановлено пунктом 4 розділу ІІІ Порядку № 100, заяви або повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до чергової служби головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, уповноважена службова особа після їх реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації передає до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та інформує про це керівника головного управління Національної поліції чи його територіального (відокремленого) підрозділу поліції або особу, яка виконує його обов`язки.  
За встановленими обставинами справи після вивчення вказаних матеріалів начальником цього відділу відповідним листом матеріали направлені до сектора кримінальної поліції, у листі зазначено про відсутність в матеріалах відомостей, які підлягають внесенню до ЄРДР.
Після повернення матеріалів оперативним працівником сектору кримінальної поліції складено висновок про відсутність кримінального порушення та списання їх до справи.
Саме цей висновок погоджений із позивачем, а в подальшому затверджений начальником ВП.
Під час проведення службового розслідування не опитано всіх осіб, які мали збирати, здійснювати перевірку матеріалів, а також вирішувати питання наявності або відсутності ознак кримінального правопорушення та приймати рішення про списання.
Крім того, під час проведення службового розслідування не враховано, що висновки про списання до справи матеріалів, зібраних за заявами ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , є чинними, не скасовані, відомості до ЄРДР за вказаними матеріалами не вносились, а складено та затверджено висновок про їх списання до справи.
Також є передчасним висновок про проведення позивачем необ`єктивної та неповної перевірки заяв ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , адже після проведення службового розслідування та встановлення необ`єктивної ти неповної перевірки заяв відомості за вказаними заявами до ЄРДР так і не вносились, а по матеріалам складені висновки про їх списання.
Стосовно не проходження позивачем інструктажу перед виїздом на службовому транспорті суд зазначає таке.
Судом встановлено, що службовим автомобілем марки SsangYong Actyon, номерний знак НОМЕР_1 , користуються співробітники сектору кримінальної поліції  для здійснення оперативних невідкладних виїздів.
Порядок використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України затверджено наказом МВС України від 07 вересня 2017 року № 757, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 вересня 2017 року за № 1198/31066 (далі — Порядок №757).
Пунктами 11 - 15 розділу ІІ Порядку № 757 передбачено, що в організаційно-розпорядчих актах органів поліції про закріплення транспортних засобів за штатними та позаштатними водіями обов`язково зазначаються марка, модель цих транспортних засобів, рік їх виготовлення, інвентарний номер, ідентифікаційний (VIN)/шасі номер, номерний знак, підрозділ, у якому вони використовуються, штатна група (підгрупа), посада, звання (за наявності) та П.І.Б. водіїв, за якими вони закріплюються.
На підставі організаційно-розпорядчих актів органів поліції про закріплення транспортних засобів за водіями складаються акти закріплення (передачі) транспортних засобів, у яких також фіксуються усі подальші закріплення інших транспортних засобів за цими водіями.
Усі організаційно-розпорядчі акти органів поліції та інші документи, що стосуються закріплення за водіями транспортних засобів, долучаються до відповідних контрольно-наглядових справ, які повинні містити об`єктивну інформацію, що відповідає останнім закріпленням службових транспортних засобів, і не повинні містити застарілі дані щодо проведених минулих закріплень (перезакріплень) транспортних засобів.
Транспортні засоби закріплюються за одним або кількома водіями, виходячи зі специфіки службової діяльності того чи іншого органу поліції. При цьому з метою недопущення накопичення у контрольно-наглядових справах документів із застарілими даними підготовка організаційно-розпорядчих актів про відкріплення попередніх працівників, за якими раніше закріплялися транспортні засоби, не здійснюється.
При закріпленні транспортних засобів за особовим складом органів поліції перевага надається їх закріпленню за штатними водіями. Закріплення транспортних засобів за керівниками органів поліції здійснюється відповідно до організаційно-розпорядчих актів керівництва вищестоящих органів поліції.
Тобто закріплення транспортного засобу за певними водіями має здійснюватися в органі Національної поліції організаційно-розпорядчими актами.
Судом першої інстанції правильно зауважено про відсутність доказів видання наказу про закріплення за ОСОБА_1 службового автомобілю марки  SsangYong Actyon, номерний знак НОМЕР_1 .
Відповідно до пункту 13 розділу ІІІ Порядку № 757 перед виїздом службового транспортного засобу водії отримують у відповідальної за автотранспортну діяльність особи дорожній лист, проходять передрейсові медичний огляд та інструктаж, засвідчують їх проходження власним підписом у дорожньому листі та відповідних облікових журналах, подають закріплений транспортний засіб на огляд технічного стану відповідальною за автотранспортну діяльність особою, яка підтверджує його справність підписом у відповідному розділі дорожнього листа.
Про виявлені зовнішні пошкодження транспортних засобів перед виїздом або після їх повернення відповідальні за автотранспортну діяльність особи письмово доповідають безпосередньому керівництву.
Згідно з пунктом 14 Порядку № 757 проходження водіями передрейсового інструктажу, який проводиться відповідальною за автотранспортну діяльність особою, фіксується в журналі обліку інструктажів водіїв і підтверджується їх підписами у відповідних розділах цього журналу, в яких відображається передрейсовий (щоденний) і спеціальний (додатковий) інструктажі:
1) тема спеціального (додаткового) інструктажу в журналі зазначається у довільній формі, оскільки вказаний інструктаж пов`язаний з використанням службових транспортних засобів для виконання окремих конкретно визначених завдань (при зміні оперативної обстановки, погіршенні погодних умов, виїзді у відрядження за межі регіону тощо) або використанням транспортних засобів, щодо яких діють дозволи на позагаражне (позавідомче) зберігання;
2) тема передрейсового (щоденного) інструктажу позначається номером з окремо розробленої та затвердженої керівництвом органів поліції тематики, яка розробляється відповідно до основних положень ПДР в обсязі, необхідному для проведення передрейсового інструктажу водіїв з урахуванням пори року, умов і специфіки використання транспортних засобів в органах поліції відповідного регіону, та зберігається в журналах обліку інструктажів водіїв.
Виходячи із приведених положень Порядку № 757, відповідальність за ведення журналу обліку інструктажів покладено на відповідальну за автотранспортну діяльність особу, яким не є позивач.
Таким чином, оскільки позивач не є особою, яка відповідальна за ведення журналу обліку інструктажів, позивач не може відповідати за відсутність таких відомостей в журналі інструктажу перед виїздом на службовому транспорті, а сам по собі факт відсутності таких відомостей не утворює складу дисциплінарного проступку в діях позивача.
Щодо висновку про не заповнення позивачем дорожнього листі № 3/2400 у травні 2023 року суд зазначає наступне.
Службовим розслідуванням встановлено не заповнення саме позивачем дорожнього  листа № 3/2400 у травні 2023 року.
Висновок службового розслідування не містить інформації про дослідження журналу видачі дорожніх листів, а також питання наявності бланків дорожніх листів  на травень 2023 року.
Відповідно до пунктів 9 - 11 розділу ІІІ Порядку № 757 усі виїзди та повернення службових транспортних засобів органів поліції фіксуються у дорожньому листі (додаток 5), який в органах поліції є документом первинного обліку експлуатації транспортних засобів. Інформація щодо маршруту руху, пробігу і часу використання транспортного засобу засвідчується підписами посадових осіб органів поліції, у розпорядження яких надавався транспортний засіб для виконання службових завдань.
Дорожні листи встановленої форми замовляються у типографії або виготовляються органами поліції самостійно за умови забезпечення належного їх зберігання протягом терміну використання і недопущення порушень порядку їх ведення.
Незалежно від способу виготовлення всі дорожні листи транспортних засобів органів поліції обліковуються в журналі реєстрації дорожніх листів (додаток 6) із присвоєнням відповідних реєстраційних номерів. Підставою для видачі дорожніх листів на наступний місяць є своєчасне повернення дорожніх листів за минулий місяць. Дорожні листи на транспортні засоби, виведені з експлуатації унаслідок пошкодження у дорожньо-транспортних пригодах (далі - ДТП) або підготовки до списання, не видаються, а на транспортні засоби, виведені з експлуатації для проведення довготривалого ремонту, видаються тільки після завершення ремонтних робіт і введення в експлуатацію.
Згідно з пунктом 12 розділу ІІІ Порядку № 757 правильним веденням дорожніх листів, облікових журналів та іншої передбаченої цим Порядком дорожньої документації вважається своєчасне внесення до них достовірних даних за наявності всіх необхідних підписів і відповідних штампів. Виїзд транспортного засобу без заповненого дорожнього листа забороняється. Контроль за своєчасною видачею і поверненням дорожніх листів покладається на керівництво органів поліції. 
Позивач не є особою, відповідальною за своєчасну видачу і повернення дорожніх листів.
Під час службового розслідування не з`ясовувався факт наявності у відповідному органі Національної поліції бланків дорожніх листів, а відповідачем не спростовані доводи позивача про відсутність у відділенні бланків дорожніх листів.  
Суд наголошує, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, склад якого включає суб`єкт, суб`єктивну сторону, об`єкт і об`єктивну сторону.
З метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку призначається й проводиться службове розслідування, яке полягає у зборі, перевірці та оцінці матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування має встановити наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (яких) призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього, відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень, вид і розмір заподіяної шкоди, причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
При цьому дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає виключно у разі вчинення безпосередньо ним дисциплінарного проступку, тобто у разі невиконання чи неналежного виконання саме таким поліцейським службової дисципліни, і такі обставини щодо вчинення цією особою дисциплінарного проступку, встановлюються у ході службового розслідування щодо особи порушника.
Судом першої інстанції правильно зауважено, що матеріали службового розслідування, висновки якого стали підставою для видання оскаржених наказів про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, не доводять вину позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, несумісного зі званням поліцейського, що підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, а також унеможливлює подальше виконання ним обов`язків поліцейського.
          У висновку службового розслідування в порушення положень пункту 4 розділу VI Порядку №893 не в повній мірі відображені відомості щодо обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку, його наслідки (тяжкість), що настали у зв`язку з цим; відсутні відомості, що характеризують особу позивача, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; відсутні у висновку і пояснення безпосереднього керівника позивача щодо обставин справи, а також пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи.
          Тому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що службове розслідування не можна вважати таким, що проведено при повному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
          Констатуючи про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, відповідачем конкретно не зазначено та не доведено відповідними доказами, які саме дії позивача кваліфіковано відповідачем як такі, що дискредитують звання працівника поліції та підривають довіру до органів Національної поліції України.
          При цьому суд звертає увагу, що відповідачем в апеляційній скарзі констатоване вчинення позивачем дисциплінарного проступку, проте не спростовуються висновки суду першої інстанції про недоведеність висновків службового розслідування. 
Встановлені судом фактичні обставини справи та досліджені докази вказують на недоведеність висновку службового розслідування стосовно наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку, що обумовлює висновок про відсутність правових підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.   
Суд зазначає, що з огляду на встановлені судом обставини стосовно не підтвердження висновку службового розслідування, а також приймаючи до уваги вищенаведені норми права, у спірному випадку відповідач не мав підстав кваліфікувати дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку, адже приведений вище аналіз встановлених судом обставин справи не дає підстав вважати, що позивачем скоєно проступок, який охоплюється поняттям «порушення службової дисципліни».
Поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.
У випадку, що розглядається, відповідачем належними доказами не доведено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому дисциплінарний наказ ГУНП № 1052к від 07 червня 2023 року в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та наказ ГУНП № 370о/с від 09 червня 2023 року (по особовому складу), яким ОСОБА_1 звільнено за служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку із реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції) Закону України «Про Національну поліцію», є протиправними та правильно скасовані судом першої інстанції.
          Крім того, суд першої інстанції цілком обґрунтовано вказав, що до позивача було застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, без співставлення тяжкості допущених позивачем порушень службової дисципліни, без врахування даних, що його характеризують, тому у будь-якому випадку застосування найбільш суворого виду дисциплінарного стягнення є неспівмірним із можливими допущеними порушеннями.
Відповідно до частини першої статті 235 КЗпП у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Враховуючи протиправність наказів про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення позивача, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про поновлення ОСОБА_1 на тій посаді, з якої його звільнено.
Доводи апелянта повторюють зміст висновку службового розслідування та спростовані приведеними висновками суду.
Відповідно до частини другої статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Відповідачем в апеляційній скарзі не приведено доводів щодо правильності визначення судом першої інстанції суми грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, що стягнута на користь позивача, тому судом не надається оцінка рішенню суду першої інстанції в цій частині.
Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Оскільки ця справа стосується питання прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, а позивач не є службовою особою, яка у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займає відповідальне та особливо відповідальне становище, ця справа є справою незначної складності у розумінні пункту 1 частини шостої статті 12 КАС України, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених цим пунктом. 
Керуючись статтями 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -  

ПОСТАНОВИВ:

          Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2023 року в справі № 160/14022/23 залишити без задоволення.
          Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2023 року в справі № 160/14022/2 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу залишити без змін.
          Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати ухвалення 11 січня 2024 року та відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.
          Повне судове рішення складено 11 січня 2024 року.
   
             Суддя-доповідач                                                                      В.А. Шальєва 

                               суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко