ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
26 березня 2024 року
 
м. Київ 
 
провадження № 22-ц/824/6437/2024
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
головуючого судді - Мазурик О. Ф. (суддя-доповідач),
суддів: Желепи О. В., Немировської О. В., 
за участю секретаря Марченка М. С.,
 
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕГАІНВЕСТ СЕРВІС»
                                                                              
на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва 
 
від 14 грудня 2023 року про залишення позову без розгляду
 
в складі судді Романишеної І. П.
 
у цивільній справі №756/14514/21 Шевченківського районного суду           м. Києва
 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕГАІНВЕСТ СЕРВІС»
 
до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМ»
 
про стягнення заборгованості
 
                                     У С Т А Н О В И В:
 
У грудні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «МЕГАІНВЕСТ СЕРВІС» (далі - ТОВ «МЕГАІНВЕСТ СЕРВІС») звернулося до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ТОВ «АГРОКОМ» про стягнення заборгованості.
 
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 14 грудня 2023 року позовну заяву залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, у зв`язку з повторною неявкою позивача.
 
Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, позивач, діючи через свого представника Шеремет М. О. , звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій зазначив, що ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню.
 
В обґрунтування апеляційної скарги представник позивача посилалася на те, що суд першої інстанції залишив позов без розгляду за відсутності доказів її належного повідомлення про судове засідання, призначене на 14.12.2023.
 
Вказувала, що в судове засідання, призначене на 21.11.2023 вона, як представник позивача не з`явилася з поважних причин, і звернулася з клопотанням про відкладення розгляду справи, яке суд задовольнив та відклав розгляд справи на 14.12.2023. Позивачу судова повістка про судове засідання, призначене на 14.12.2023 не надходила, а вона дізналася про засідання із сайту судової влади. Додала, що 08.12.2023 направила клопотання про відкладення судового засідання через електронний кабінет в електронному суді, однак суд проігнорував поважність причин її неявки в судове засідання 14.12.2023.
 
Також вказувала, що судом залишено позов без розгляду на підставі п. 3  ч. 1 ст. 257 ЦПК України, однак судовий розгляд справи по суті не було розпочато, в той час як положення статті стосується підготовчого судового засідання.   
 
За наведених обставин, просила скасувати ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14 грудня 2023 року про залишення позову без розгляду.
Представник скаржника - Мацкевич Д. А. в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених в ній. 
Відповідачі, належним чином повідомлялися про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.
 
Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників, які не з`явилися в судове засідання, та їхніх представників.
 
Колегія суддів заслухала доповідь судді-доповідача, пояснення представника скаржника, перевірила доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.
 
Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання учасника справи, в тому числі позивача.
 
Зокрема, ч. 1 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомленого про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
 
Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
 
Також, пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче судове засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
 
Аналіз наведених положень приводить до висновку, що право суду на залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1  ст. 257 ЦПК України, можливе лише в тому випадку, коли позивач належним чином повідомлений про розгляд справи і від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
 
Дійсно, як правильно встановлено судом, в судові засідання, призначені на 21 листопада 2023 року та 14 грудня 2023 року представник позивача не з`явився.
 
Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явилися в судове засідання та заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав.
 
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його правильним з наступних підстав.
 
Згідно з положеннями частин першої, другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
Повідомлення учасників справи про місце, дату і час судового засідання проводиться судом, відповідно до вимог ст. 128-131 ЦПК України.
За приписами статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії.
Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.
Крім того, сторона може повідомляти суду свою електронну пошту добровільно. Суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.
Учасник судової справи наділений як правами, так і специфічними обов?язками. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Отже, повідомляючи суду свою електронну пошту, учасники справи мають враховувати, що суд має право на власний вибір направляти повідомлення як шляхом листування, так і електронною поштою. Презюмується, що учасник справи обізнаний про зміст такого повідомлення, якщо воно надійшло на його електронну пошту.   
Слід також враховувати, що відповідно до положень частини 6 статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку.  
Такий висновок сформульовано у постанові Верховного Суду від 28.06.2023 у справі №757/48467/21.
З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05 вересня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 24.10.2023 (том 2, а. с. 56-58).
В судове засідання, призначене на 24.10.2023 з`явилася представни позивача Шеремет О. М. , однак судове засідання було відкладено на 24.11.2023 у зв`язку із задоволенням клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи.
Згідно розписки представника позивача - Шеремет О. М. , остання повідомлена про судове засідання, призначене на 24.11.2024 (том 2,                а. с. 73).
15 листопада 2023 року від представника позивача Шеремет О. М. надійшло клопотання про відкладення судового засідання призначеного на 24.11.2023, в якому остання зазначила, що вона не може з`явитися в судове засідання, оскільки має судовий розгляд в іншому суді (том 2,                  а. с. 105-109). 
Згідно із довідкою Шевченківського районного суду м. Києва від 24.11.2023 судове засідання у справі не відбулося у зв`язку із неявкою всіх учасників справи.
Згідно довідки про доставку електронного листа, 21.11.2023 до електронної скриньки позивача, яку він зазначив у позовній заяві та в подальших процесуальних документах, доставлено судову повістку про виклик до суду на 14.12.2023  (том 2, а. с. 115).
Як вже зазначалось вище, Верховний Суд в своїх постановах неодноразово вказував, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає безпідставними доводи апеляційної скарги про відсутність належних доказів повідомлення позивача про судове засідання, призначене на 14.12.2023.
Крім того, з матеріалів справи вбачається, що в системі «Електронний суд» 08.12.2023 представником позивача Шеремет М. О. сформовано клопотання про відкладення судового засідання призначеного на 14.12.2023, в якому остання зазначила, що вона не може з`явитися в судове засідання, оскільки перебуває на лікарняному (а. с. 119-122). В даному клопотанні Шеремет М. О. не зазначено відомостей про неможливість явки в судове засідання іншого представника юридичної особи.
Також, позивач ТОВ «МЕГАІНВЕСТ СЕРВІС» не повідомляв окремо суд про неможливість явки іншого представника в судове засідання, призначене на 14.12.2023.
За правилами пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче судове засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
 
Враховуючи наведені обставини та положення закону, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з підстав, передбачених   п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
 
Крім того, результати системного аналізу вищевказаних п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України та положень ст. 223 цього Кодексу свідчать про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне, тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано з дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. 
Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.
Отже, суд може залишити позовну заяву без розгляду в разі повторної (другої підряд) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, незважаючи на причини неявки в судове засідання.
Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі №756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі №569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі №752/9188/13-ц, від                22 травня 2019 року у справі №310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі №760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі №522/7428/15,  від 26 вересня 2019 року у справі №295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі №612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі №522/22303/14-ц, від 21 вересня 2020 року у справі №658/1141/18 та від 11 березня 2021 року у справі №558/9/18.
При цьому, такий правовий висновок Верховного Суду врахований судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали.
Суд першої інстанції також навів в оскаржуваній ухвалі мотиви неможливості розгляду справи за відсутності позивача, а тому доводи апеляційної скарги про те, що суд не встановив обставин того, що неявка позивача перешкоджає вирішенню спору колегія суддів вважає безпідставними.
Апеляційна скарга не містить доводів, що суд першої інстанції невірно застосував правові висновки Верховного Суду.
Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, встановивши, що позивач, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, повторно не з`явився в судове засідання та не подавав заяви про розгляд справи за його відсутності, дійшов обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
 
Посилання в апеляційній скарзі на неналежне повідомлення позивача спростовуються довідкою про доставку судової політки на електронну адресу позивача, яку останній вказував у позовній заяві та процесуальних документах. Крім того, представник позивача в апеляційній скарзі особисто зазначила, що про судове засідання, призначене на 14.1.2.2023 дізналася із сайту судової влади. Більше того, остання 08.12.2023 у системі «Електронний суд» сформувала клопотання, у якому просила відкласти судове засідання, призначене на 14.12.2023 о 10 год. 00 хв., що вказує на вірне врахування судом, при залишенні позовної заяви без розгляду, належного повідомлення позивача та його представника.
 
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвалу про залишення позову без розгляду судом першої інстанції постановлено з додержанням норм процесуального права.
 
Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
 
За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку про залишення ухвали суду без змін, а скарги без задоволення.
 
На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України             
 
                                    П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕГАІНВЕСТ СЕРВІС» - залишити без задоволення.
 
Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 14 грудня 2023 року - залишити без змін.
 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.
 
Повний текст постанови складено 27 березня 2024 року.
 
Головуючий                                                                              О. Ф. Мазурик
 
Судді                                                                                              О. В. Желепа
 
                                                                                              О. В. Немировська