ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 620/11315/23                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Падій В.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  13 березня 2024 року                                                                                         м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Губської Л.В., Епель О.В., секретар судового засідання Євгейчук Ю.О., за участі позивача ОСОБА_1 , представника відповідача-2 Сіндєєвої В.В. в режимі відеоконференції, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2023 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції,   Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним дій та скасування наказу          

                                                            В С Т А Н О В И В :

Рух справи.
01.08.2023 ОСОБА_1 звернувся до Чернігівського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, який 31.08.2023 був уточнений, до Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу начальника Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції №140 від 30.06.2023 про застосування до поліцейських управління патрульної поліції в Чернігівській області ДПП дисциплінарних стягнень в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності із застосуванням стягнення як «догана» (а.с. 1, 30).
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що спірний наказ є протиправним, оскільки не згоден з висновками дисциплінарної комісії про скоєння ним дисциплінарного проступку
Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 04.12.2023 позов задоволено повністю: визнано протиправним та скасовано наказ начальника Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції №140 від 30.06.2023 про застосування до поліцейських управління патрульної поліції в Чернігівській області ДПП дисциплінарних стягнень в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності із застосуванням стягнення як «зауваження».
Приймаючи таке рішення суд першої інстанції зробив висновок про помилковість висновків дисциплінарної комісії про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а саме порушення службової дисципліни. 
Суд першої інстанції зазначив, що під час службового розслідування та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, відповідачем не з`ясовано всіх обставин справи, а саме:  проведення інструктажу перед заступанням поліцейських на службу  шляхом вибіркового опитування особового складу на предмет знання ними законів та інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції та посадових (функціональних) обов`язків нормами Положення №50 не передбачено;  посаду, яку займає позивач при здійсненні опитування, та той факт, що інших питань на  предмет знання позивачем законів та інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції поставлено не було, а позивач  притягнутий до дисциплінарної відповідальності не лише за незнання ним своїх посадових (функціональних) обов`язків, а й законів та інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, проте таких питань до нього поставлено не було та  ставлення позивача до служби в поліції.
Відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 04.12.2023,  як таке, що прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі.
Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що службове розслідування проведено з дотриманням процедури та врахуванням всіх обставин, результати яких в подальшому стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення.
Апелянтом також подано додаткові докази на підтвердження своєї позиції.
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому висловлено про необґрунтованість доводів апелянта та про правильність висновків суду першої інстанції. 
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача та представника відповідача 2, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.   

Обставини справи. 
Судом першої та апеляційної інстанцій встановлено, що позивач проходить службу в Національній поліції України на посаді поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції (а.с.103).
Наказом начальника Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції від 15.06.2023 №130, на підставі рапорту командира взводу №1 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції Чернігівській області Департаменту патрульної поліції Артема Удовика (а.с. 106), призначено проведення службового розслідування за фактом незнання посадових обов`язків, законів та інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції ОСОБА_1 (а.с. 104-105).
29.06.2023 Дисциплінарною комісією УПП в Чернігівській області було складено Висновок службового розслідування, який затверджений 29.06.2023 начальником Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції  М. Прищепою (а.с. 131-140).
Згідно змісту вказаного Висновку, зокрема п.3 «за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні пунктів 1, 2 частини першої  статті 18 Закону України «Про Національну поліцію»,  пункту 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту та підпунктів 1, 10,13 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 19.12.2018 №5611, відповідно до пункту 1 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, комісія вважає необхідним застосувати  до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження» (а.с.139).
Наказом начальника Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції від 30.06.2023 №140 поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді «зауваження», за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні  вимог пунктів 1,2 частини першої  статті 18 Закону України «Про Національну поліцію»,  пункту 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту та підпунктів 1, 10,13 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 19.12.2018 №5611, відповідно до пункту 1 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту (а.с. 141-142).
Вищенаведені обставини підтверджені належними, достатніми та допустимим доказами.

Нормативно-правове обґрунтування.
Відповідно до ч. 2  ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Частина шоста  статті 43 Конституції України  гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.
Закон України «Про Національну поліцію» (надалі - Закон № 580-VIII) визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Статтею 1 Закону  № 580-VIII визначено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.
Відповідно до частини 1 статті 17 Закону  № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Вимогами  ст. 7 Закону №580-VIII  передбачено, що під час виконання своїх завдань поліція забезпечує дотримання прав і свобод людини, гарантованих  Конституцією  та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяє їх реалізації. Обмеження прав і свобод людини допускається виключно на підставах та в порядку, визначених  Конституцією  і законами України, за нагальної необхідності і в обсязі, необхідному для виконання завдань поліції.
Поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені  Конституцією  та законами України (частина 1  статті 8 Закону №580-VIII).
Положеннями ч. 1  ст. 59 Закону №580-VIII  визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до ч.ч. 1 та 2  ст. 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених  ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння. 
У силу  ст. 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень  Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до п.    6 ч. 1  ст. 77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Згідно зі  ст. 60 Закону №580-VIII, проходження служби в поліції регулюється цим  Законом  та іншими нормативно-правовими актами.
Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений  Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України»  (надалі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження і поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Національної поліції України.
Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським  Конституції  і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених  Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.
Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
Вимогами ст. 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений  наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893  (надалі - Порядок №893).
Розділ ІІ Порядку №893 врегульовує питання призначення службового розслідування.
Так, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Пунктом 2, 3, 5, 6, 7 розділу IV  Порядку № 893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених  Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України  «Про захист персональних даних»,  «Про державну таємницю»  та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені  статтею 18  Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Повноваження голови та членів дисциплінарної комісії визначаються  статтею 15  Дисциплінарного статуту Національної поліції України та  Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893.
Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.
Пунктами 1, 4 та 5 розділу У Порядку № 893 передбачено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити:
наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
вид і розмір заподіяної шкоди;
причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування.
Голова дисциплінарної комісії впродовж п`яти робочих днів з моменту отримання такого письмового клопотання вивчає його обґрунтованість, за результатами вивчення в межах строку проведення службового розслідування приймає рішення про його задоволення або про відмову в задоволенні, про що інформує поліцейського, який подав таке клопотання.
Порядок планування, проведення та обліку занять, здійснення контролю знань, умінь та навичок осіб молодшого, середнього та вищого складу Національної поліції України (далі - поліцейські) визначає Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженої  наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50  та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 19.02.2016 за № 260/28390 (далі  Положення  №50).
Згідно пункту 2 розділу І Положення №50  вимоги цього Положення поширюються на поліцейських структурних підрозділів центрального органу управління поліції (далі - центральний орган), міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, територіальних органів Національної поліції України в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (далі - орган (підрозділ) поліції), закладів, установ, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - заклад, установа поліції).
Пунктами 3 і 4 розділу І Положення №50 встановлено, що службова підготовка - система заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням специфіки та профілю його службової діяльності.
Організація службової підготовки поліцейських здійснюється відповідно до вимог законодавства України, а також цього Положення.
Основними завданнями службової підготовки є: підвищення рівня знань, умінь, навичок та професійних якостей поліцейських з метою забезпечення їх здатності до виконання завдань з охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічного (громадського) порядку та безпеки; вивчення нормативно-правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України; удосконалення керівним складом органів (підрозділів) поліції, закладів, установ поліції навичок управління поліцейськими (пункт 5 розділу І Положення №50).
Згідно пункту 6 розділу І Положення №50 одним із видів службової підготовки є функціональна підготовка, яка включає комплекс заходів, спрямований на набуття і вдосконалення поліцейським знань, умінь та навичок у сфері нормативно-правового забезпечення службової діяльності, необхідних для успішного виконання ним службових обов`язків.
Відповідно до пункту 7 розділу І Положення №50 орієнтовними формами службової підготовки є: навчальні заняття в групах за місцем служби; навчальні збори - це форма організації службової підготовки поліцейських, яка передбачає підвищення їх професійної готовності до виконання службових завдань, що проводиться на базі тренінгового центру, а в разі його відсутності - у закладі, установі поліції або в територіальному (відокремленому) підрозділі органу поліції, навчально-тренувальна база якого дозволяє організувати вказаний захід на належному рівні (далі - базовий підрозділ); дистанційна підготовка - індивідуалізований процес набуття знань, умінь та навичок, який переважно відбувається за опосередкованої взаємодії віддалених один від одного учасників освітнього процесу в спеціалізованому середовищі, що функціонує на базі інформаційно-комунікаційних технологій, яка проводиться з використанням інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - Освітній портал); самостійне навчання (проводиться впродовж усього строку служби поліцейського з метою безперервного, систематичного поповнення та поглиблення знань, умінь і навичок, необхідних для успішного виконання службових завдань).
Згідно пункту 7 розділу І Положення №50 орієнтовними формами службової підготовки є: навчальні заняття в групах за місцем служби; навчальні збори - це форма організації службової підготовки поліцейських, яка передбачає підвищення їх професійної готовності до виконання службових завдань, що проводиться на базі тренінгового центру, а в разі його відсутності - у закладі, установі поліції або в територіальному (відокремленому) підрозділі органу поліції, навчально-тренувальна база якого дозволяє організувати вказаний захід на належному рівні (далі - базовий підрозділ); дистанційна підготовка - індивідуалізований процес набуття знань, умінь та навичок, який переважно відбувається за опосередкованої взаємодії віддалених один від одного учасників освітнього процесу в спеціалізованому середовищі, що функціонує на базі інформаційно-комунікаційних технологій, яка проводиться з використанням інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - Освітній портал); самостійне навчання (проводиться впродовж усього строку служби поліцейського з метою безперервного, систематичного поповнення та поглиблення знань, умінь і навичок, необхідних для успішного виконання службових завдань).
Згідно пункту 1 розділу ХІ Положення №50 перевірка рівня службової підготовленості проводиться з метою оцінювання як окремого поліцейського, так і органу (підрозділу) поліції, закладу, установи поліції в цілому та здійснюється відповідно до організаційно-розпорядчих актів Національної поліції України.
Пунктами 5-7 розділу ХІ Положення №50 контроль за рівнем службової підготовленості поліцейських здійснюється під час: проведення навчальних занять у системі службової підготовки; призначення на вищу посаду, закріплення вогнепальної зброї; інструктажу перед заступанням на службу; складання заліків за підсумками проходження навчальних зборів; проведення інспектування, контрольної, цільової, квартальної та підсумкової перевірок.
Форми перевірки рівня знань та умінь поліцейського: виконання тестових (ситуативних) завдань (проводиться письмово та/або за допомогою комп`ютерної техніки); практичне виконання вправ, нормативів, ситуативних завдань; усне опитування (проводиться виключно в межах навчального заняття, перед проведенням практичних стрільб та під час інструктажу перед заступанням на службу поліцейського).
Рівень знань поліцейського визначається під час: інспектування, контрольної, цільової, квартальної та підсумкової перевірок, призначення на вищу посаду - шляхом виконання тестових завдань із функціональної підготовки, тестових та/або ситуативних завдань із загальнопрофільної і тактичної підготовок, тестових завдань із вогневої підготовки та вправ зі стрільби, контрольних вправ із фізичної підготовки; навчально-перевірочного, навчально-тренувального збору - шляхом виконання тестових та/або ситуативних завдань із загальнопрофільної і тактичної підготовок, тестових завдань із вогневої підготовки та вправ зі стрільби, контрольних вправ із фізичної підготовки; закріплення вогнепальної зброї - шляхом виконання тестових завдань щодо знань заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування та використання, матеріальної частини зброї, а також практичного виконання вправ зі стрільби та нормативів з вогневої підготовки; проведення інструктажу перед заступанням поліцейських на службу - шляхом їх усного опитування щодо знань заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування та використання, матеріальної частини зброї, а також виконання ситуативних завдань з тактичної підготовки; опанування навчальної тематики, розміщеної на Освітньому порталі,- шляхом проведення тестування за видами службової підготовки; проведення аналізу стану успішності поліцейських за результатами щомісячного тестування на Освітньому порталі.

Висновки суду апеляційної інстанції.
Таким чином, зі системного аналізу вимог чинного законодавства випливає, що перед заступанням поліцейських на службу уповноважена особа відповідача зобов`язана провести інструктаж особового складу, який заступає на службу, але лише шляхом їх усного опитування щодо знань заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування та використання, матеріальної частини зброї, а також виконання ситуативних завдань з тактичної підготовки.
Матеріалами справи підтверджено, що згідно наказу начальника Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції від 15.06.2023 №130, на підставі рапорту командира взводу №1 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції Чернігівській області Департаменту патрульної поліції Артема Удовика (а.с. 106), призначено проведення службового розслідування за фактом незнання посадових обов`язків, законів та інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції позивачем (а.с. 104-105).
За наслідками службового розслідування було зроблено висновок про порушення позивачем пунктів 1,2 частини першої  статті 18 Закону України «Про Національну поліцію»,  пункту 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту та підпунктів 1, 10,13 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 19.12.2018 №5611, відповідно до пункту 1 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, а саме:  06.06.2023 на інструктажі, перед несенням служби, під час опитування особового складу ОСОБА_1 не знав свої посадові  (функціональні) обов`язки, визначені розділом ІІІ посадової інструкції поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом  Департаменту патрульної поліції від 19.12.2018 №5611.
Проте, проведення інструктажу перед заступанням поліцейських на службу  шляхом вибіркового опитування особового складу на предмет знання ними законів та інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції та посадових (функціональних) обов`язків нормами Положення №50 не передбачено.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, вважає його правильним, внаслідок чого спірний наказ є протиправним.
Згідно ч.1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Враховуючи встановлені обставини та надані сторонами докази, в тому числі й ті, що апелянт надав до суду апеляційної інстанції, колегія суддів вважає, що відповідачі не довели належними та допустимими доказами правомірність спірного наказу.
За таких обставин позовні вимог є обґрунтованими й тому підлягають задоволенню. 
Щодо всіх інших доводів сторін колегія суддів вважає необхідним наголосити, що  Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 квітня 2008 року в справі «Вассерман проти Росії» вказав, що засіб юридичного захисту, якого вимагає стаття 13, має бути «ефективним» як з практичної, так і з правової точки зору, тобто таким, що або запобігає стверджуваному порушенню чи його повторенню в подальшому, або забезпечує адекватне відшкодування за те чи інше порушення, яке вже відбулося. Навіть якщо якийсь окремий засіб юридичного захисту сам по собі не задовольняє вимоги статті 13, задоволення її вимог може забезпечуватися за допомогою сукупності засобів юридичного захисту, передбачених національним законодавством.
Також Конституційний Суд України у Рішенні від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 зазначив, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Надаючи оцінку всім доводам сторін, судова колегія приймає до уваги рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід…».
Згідно зі  ст. 6 КАС України  та  ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Таким чином, проаналізувавши всі доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують правильних висновків суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення адміністративного позову. 
Згідно зі  ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.                    
З огляду на це, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду  першої інстанції без змін.
Повний текст виготовлено 18.03.2024.
Керуючись ст.ст.  242-244,  250,  308,  311,  315,  316,  321,  322,  325,  328,  329 КАС України, суд,

                                                      П О С Т А Н О В И В: 

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2023 р. - залишити без задоволення.
Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 04 грудня 2023 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції,  Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним дій та скасування наказу - залишити без змін.
Постанова  суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

            Колегія суддів:                                                                                  О.В. Карпушова

                                                                                                      Л.В. Губська

                                                                                                                                                                                                                                              О.В. Епель