ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2024 року 
м. Київ

справа №360/1548/20
адміністративне провадження № К/9901/30489/20  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Стрелець Т.Г.,
суддів: Стеценка С.Г.,  Тацій Л.В., 
розглянувши у письмовому провадженні за наявними у справі матеріалами адміністративну справу №   360/1548/20
за позовом   ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Луганській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, провадження по якій відкрито
за касаційною скаргою  Головного управління Держгеокадастру у Луганській області на постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 (ухвалену у складі колегії суддів: головуючого судді Компанієць І.Д. суддів: Гайдара А.В., Ястребової Л.В.)
у с т а н о в и в :
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
1.           ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Луганського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Луганській області (далі - відповідач, ГУ Держгеокадастру у Луганській області), в якому просив:
- визнати протиправними дії відповідача щодо індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки, кадастровий номер 4412900000:04:004:0022, місце розташування:                           АДРЕСА_1 -є, із застосування коефіцієнту індексації за 1996 рік (1,703) при формуванні витягу від 18.09.2019       № 1026/0/195-19 ЗД (4412900000:04:004:0022) з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки;
- зобов`язати відповідача провести перерахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки, кадастровий номер 4412900000:04:004:0022, місце розташування: АДРЕСА_1 -є та видати новий витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку даної земельної ділянки за 2019 рік.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
2.          Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 17.06.2020 у задоволенні позовних вимог відмовлено. 
3.          Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд першої інстанції, виходив з правомірності застосування відповідачем коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки кумулятивно, починаючи з 1996 року.
4.          Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 17.06.2020 у справі №360/1548/20 задоволено частково:
- рішення Луганського окружного адміністративного суду від 17.06.2020 у справі № 360/1548/20 скасовано та ухвалено постанову, якою позов задоволено частково;
- визнано протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Луганській області щодо індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки, кадастровий номер 4412900000:04:004:0022, місце розташування: АДРЕСА_1, із застосування коефіцієнту індексації за 1996 рік (1,703) при формуванні витягу від 18.092019 №1026/0/195-19 ЗД (4412900000:04:004:0022) з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки;
- зобов`язано Головне управління Держгеокадастру у Луганській області провести перерахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки, кадастровий номер 4412900000:04:004:0022, місце розташування: АДРЕСА_1 -є та видати новий витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку даної земельної ділянки за 2019 рік. 
- в задоволенні решти позовних вимог відмовлено. 
5.          Скасовуючи рішення суду першої інстанції та постановляючи нове рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що внаслідок набуття права власності на будівлю, що розташована на земельній ділянці, кадастровий номер 4412900000:04:004:0022, у позивача виник обов`язок щодо плати за землю з дати державної реєстрації права власності на нерухоме майно, а саме з 06.12.2018. 
Суд апеляційної інстанції зазначив, що у спірних правовідносинах відповідач, при формуванні витягу від 18.09.2019 № 1026/0/195-19 з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер 4412900000:04:004:0022, застосував чинну з 01 січня 1998 року нормативну грошову оцінку земель міста Сєвєродонецька (згідно із рішенням Сєвєродонецької міської ради від 19 січня 1998 року № 1212 «Про затвердження грошової оцінки земель населених пунктів міста Сєвєродонецька, селища Синецький, селища Павлоград, села Воєводівка, селища Лісова Дача»). При цьому, відповідач кумулятивно застосував коефіцієнти індексації за попередні роки, починаючи не від дати проведення нормативної грошової оцінки (1997 рік), а на рік раніше (1996 рік). Це означає, що відповідач, застосовуючи кумулятивно коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель, правильно застосував коефіцієнт індексації за 1997 рік (1,059) та неправильно застосував коефіцієнт індексації за 1996 рік (1,703).
Окрім того, апеляційний суд відхилив посилання відповідача на те, що Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 4 КАС України, оскільки позивач не оскаржує витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку як правові акти індивідуальної дії, а оскаржує дії відповідача щодо застосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель за 1996 рік (1,703) та за 1997 рік (1,059), з якими ОСОБА_1 не погоджується. В такому випадку це є належним способом судового захисту.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
6.           11 листопада 2019 відповідач направив до Верховного Суду касаційну скаргу.
У касаційній скарзі Головне управління Держгеокадастру у Луганській області просить скасувати постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 у справі № 360/1548/20 та залишити в силі рішення Луганського окружного адміністративного суду від 17.06.2020.
В якості підстави касаційного оскарження судових рішень скаржник зазначив пункт 2 частини 4 статті 328 КАС України, на необхідність відступити від висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 18 грудня 2019 року № 804/937/16, від 24 грудня 2019 року № 804/1184/16, які застосовано Першим апеляційним адміністративним судом, а саме щодо твердження суду, що "відповідач, застосовуючи кумулятивно коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель, безпідставно застосував коефіцієнт індексації за 1996 рік. (1,703)".
Відповідач мотивує необхідність відступу тим, що зазначена практика Верховного Суду не може бути застосована при розгляді цієї справи, як у подібних правовідносинах, оскільки грошова оцінка розроблена до набрання чинності Закону України «Про оцінку земель», Податкового кодексу України та кумулятивне застосування коефіцієнтів індексації почало здійснюватися на виконання протокольного доручення Кабінету Міністрів України, постанови Кабінету Міністрів України від 12 травня 2000 року № 783 «Про проведення індексації грошової оцінки», Закону України «Про плату за землю» та згодом Податкового кодексу України.
Заявник касаційної скарги стверджує, що законодавчо дата проведення нормативної грошової оцінки була пов`язана із кумулятивним застосуванням коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки після набрання чинності Податкового кодексу України - 01 січня 2011 року.
При цьому відповідач вважає, що лист № 03-303/1592 та постанова Кабінету Міністрів України від 12 травня 2000 року № 783 «Про проведення індексації грошової оцінки» кореспондуються один з одним та регулювали порядок індексації грошової оцінки земель за 1996 та наступні роки, ще до набрання чинності Податкового кодексу України. Тобто, після доведення до відома листом № 03-303/1592, а потім постановою Кабінету Міністрів України від 19 травня 2000 року № 783, до Грошової оцінки, проведеної станом на 01 квітня 1996 року, застосовувався коефіцієнт індексації 1996 року (1,703). Витрати на освоєння та облаштування території, які були вихідними для розрахунку Грошової оцінки, розраховувалися станом на 01 квітня 1996 року, тобто Грошова оцінка проведена станом на 01 квітня 1996 року.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.11.2020, сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Желєзного І.В., суддів Берназюка Я.О., Чиркіна С.М.
Ухвалою Верховного Суду від 29.12.2020 року відкрито касаційне провадження за цією скаргою.
На підставі розпорядження в.о.заступника керівника апарату Верховного Суду від 13.12.2021 №2254/0/78-21 у зв`язку із обранням судді Желєзного І.В. до Великої палати Верховного Суду, що унеможливлює його участь у розгляді касаційної скарги, було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи, унаслідок якого для розгляду касаційної скарги сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді ОСОБА_2, суддів Бучик А.Ю., Рибачука А.І.
На підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду № 906 від 13.06.2023, у зв`язку із звільненням судді ОСОБА_2 у відставку, що унеможливлює її участь у розгляді касаційної скарги, було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи, унаслідок якого для розгляду касаційної скарги сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Стрелець Т.Г., суддів Стеценка С.Г., Тацій Л.В.
Позивачем до закінчення встановленого судом строку відзиву на касаційну скаргу подано не було, що відповідно до приписів статті 338 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) не перешкоджає її розгляду по суті. 
Верховний Суд ухвалою від 13.12.2023 прийняв до провадження вищезазначену касаційну скаргу та призначив справу до касаційного розгляду в порядку письмового провадження з 20.12.2023.
II. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ
7.          Судами попередніх інстанцій встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 06.12.2018 є власником виробничої бази, розташованої за адресою: АДРЕСА_1.
Земельна ділянка, розташована за адресою: АДРЕСА_1, площею 1,5159 га, кадастровий номер 4412900000:04:004:0022, знаходиться у власності Сєвєродонецької міської ради.
Позивач 18.09.2019 отримав сформований ГУ Держгеокадастру у Луганській області витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки загальною площею 1,5159 га, кадастровий номер 4412900000:04:004:0022, в якому зазначено коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки 6,071.
Грошова оцінка земель населених пунктів міста Сєвєродонецька, селища Павлоград, селища Синецький, селища Лісова Дача, Борівське, села Воєводівка, Боброво, Осколонівка виконана Українським державним інститутом проектування міст «Діпромісто» у 1997 році. Базова вартість 1 квадратного метра землі по м. Сєвєродонецьку складає 17,344 грн/м.кв.
Рішенням Сєвєродонецької міської ради від 19.01.1998 № 1212 «Про затвердження грошової оцінки земель населених пунктів міста Сєвєродонецька, селища Синецький, селища Павлоград, села Воєводівка, селища Лісова Дача» затверджено з 01.01.1998 грошову оцінку земель населених пунктів міста Сєвєродонецька, селища Синецький, селища Павлоград, села Воєводівка, селища Лісова Дача (пункт.
Згідно із листом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин) від 04.01.2019 за № 22-28-0.22-125/2-19 «Про індексацію нормативної грошової оцінки земель» значення коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення за 2018 рік становить 1,0. Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель становлять: 1996 рік - 1,703, 1997 рік - 1,059, 1998 рік - 1,006, 1999 рік - 1,127, 2000 рік - 1,182, 2001 рік - 1,02, 2005 рік - 1,035, 2007 рік - 1,028, 2008 рік - 1,152, 2009 рік - 1,059, 2010 рік - 1,0, 2011 рік - 1,0, 2012 рік - 1,0, 2013 рік - 1,0, 2014 рік - 1,249, 2015 рік - 1,433 (крім сільськогосподарських угідь) та 1,2 для сільськогосподарських угідь (рілля, перелоги, сіножаті, пасовища, багаторічні насадження), 2016 рік - для сільськогосподарських угідь (рілля, багаторічні насадження, сіножаті, пасовища та перелоги) - 1,0, для земель несільськогосподарського призначення - 1,06, 2017 рік - 1,0. Нормативна грошова оцінка земель за 2002, 2003, 2004 та 2006 роки не індексувалася.
Позивач вважає, що показник середньої (базової) вартості 1 квадратного метра землі по м. Сєвєродонецьку станом на 01.01.1998 має відрізнятися від показника середньої (базової) вартості 1 квадратного метра землі по м. Сєвєродонецьку станом на 2019 рік лише на кумулятивний добуток коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки за 1997-2016 роки, а саме у 3.5647 рази: 1,059 х 1,006 х 1,127 х 1,182 х 1,02 х 1,035 х 1,028 х 1,152 х 1,059 х 1,249 х 1,433 х 1,06 = 3,5647.
Показник у розмірі 6,071 обумовлений тим фактом, що відповідачем при формуванні витягу протиправно застосовано коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки за 1996 рік 3,5647 х 1,703 = 6,071. Таким чином, належний коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки, що має застосовуватися для оцінки земельних ділянок по м. Сєвєродонецьку, станом на будь-яку дату 2019 року має бути рівним 3,5647, а не 6,071, як це вказано у витязі.
Таким чином, протиправні дії ГУ Держгеокадастру у Луганській області щодо індексації нормативної грошової оцінки земельних ділянок із застосуванням коефіцієнту індексації за 1996 рік (1,703) при формуванні витягу призвели до того, що позивач буде вимушений сплачувати орендну плату в 1,703 рази вище, ніж це передбачено законодавством України.
Позивач, вважаючи, що його права та законні інтереси порушено діями відповідача, звернувся з цим позовом до суду.
ІІІ. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
8.          Перевіряючи у межах повноважень, визначених частинами першою - другою статті 341 КАС України, правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, а також надаючи оцінку аргументам учасників справи, висловленим у касаційній скарзі та відзиві на неї, Верховний Суд виходить з такого.
У справі, що розглядається, судами попередніх інстанцій встановлено, що відповідач, при формуванні витягу від 18.09.2019 року № 1026/0/195-19 з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер 4412900000:04:004:0022, застосував чинну з 01.01.1998 нормативну грошову оцінку земель міста Сєвєродонецька (згідно з рішенням Сєвєродонецької міської ради від 19.01.1998 № 1212 «Про затвердження грошової оцінки земель населених пунктів міста Сєвєродонецька, селища Синецький, селища Павлоград, села Воєводівка, селища Лісова Дача»). При цьому, відповідач кумулятивно застосував коефіцієнти індексації за попередні роки, починаючи не від дати проведення нормативної грошової оцінки (1997 рік), а на рік раніше (1996 рік).
9.          Подібні правовідносини вже були предметом розгляду у Верховному Суді.
Так, розглядаючи аналогічний спір, Верховний Суд у постанові від 16.08.2023 у справі                        № 360/5411/19 дійшов висновку, що відповідач (ГУ Держгеокадастру у Луганській області), застосовуючи кумулятивно коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель, правильно застосував коефіцієнт індексації за 1997 рік (1,059) та неправильно застосував коефіцієнт індексації за 1996 рік (1,703).
Касаційний адміністративний суд у справі № 360/5411/19 зазначив, що у постанові Верховного Суду від 18.08.2021 у справі № 818/912/18 зроблено висновки про те, що вимоги пункту 271.2 статті 271 ПК України, які стосуються рішення рад щодо нормативної грошової оцінки, не поширюються на питання застосування щорічних коефіцієнтів індексації. Натомість, правила застосування щорічних коефіцієнтів індексації встановлено пунктом 289.2 статті 289 ПК України, за змістом якого, кумулятивне (тобто накопичувальне) застосування щорічних коефіцієнтів індексації пов`язане саме з датою проведення нормативної грошової оцінки, але не з датою прийняття рішення ради про її затвердження чи датою введення в дію нормативної грошової оцінки. Необхідно відрізняти поняття проведення нормативної грошової оцінки та її затвердження, які є різними видами діяльності у сфері оцінки земель та здійснюється різними суб`єктами. Згідно із законодавством, з моментом набрання чинності рішенням ради про затвердження нормативної грошової оцінки пов`язується можливість застосування самої нормативної грошової оцінки, але не коефіцієнтів її індексації, які, як зазначалось, застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки. При цьому, коефіцієнти щорічно розраховує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин і їх чинність не залежить від того, чи іншого рішення ради. На відповідні коефіцієнти індексується нормативна грошова оцінка, яка є чинною у відповідний період.
У постанові Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 18.12.2019 у справі № 804/937/16 зазначено, що правильне визначення поняття «дати проведення нормативної грошової оцінки земель» є визначальним у цьому спорі, оскільки від цієї дати необхідно починати кумулятивне застосування коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки, що, зрештою, впливає на розмір плати за землю.
У цій постанові Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у складі, Суд вважав за необхідне відступити від висновків, який зробив цей суд раніше при розгляді інших справ, зокрема, у справі №804/979/16, за яким кумулятивне застосування коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки земель залежить від дати набрання чинності відповідним рішенням міської ради.
Так, Верховним Судом у справі № 804/937/16 встановлено, що відповідач, при формуванні витягу № 03-07/010216/100 від 02.02.2016 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки застосовував чинну з 01.01.2016 нормативну грошову оцінку земель м. Дніпропетровська (згідно з рішенням Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 № 4/65). При цьому, відповідач кумулятивно застосував коефіцієнти індексації за попередні роки, починаючи від дати проведення нормативної грошової оцінки (2013 рік).
Також Верховний Суд у постанові від 18.12.2019 вважав за необхідне відступити від висновку, який зробив цей суд раніше при розгляді справи № 804/2035/16. Суд вважав, що у такому випадку має місце застосування нормативної грошової оцінки з більш раннього строку, ніж час її затвердження та введення в дію у встановленому законом порядку.
Верховний Суд вказав, що за встановлених обставин, нормативна грошова оцінка застосована саме з часу її затвердження (2016 рік), але не раніше. При цьому, застосовуючи кумулятивно коефіцієнт індексації, відповідач правильно здійснив таке застосування від дати саме проведення нормативної грошової оцінки (2013 рік).
Такий порядок індексації нормативно-грошової оцінки земельної ділянки відповідає вимогам законодавства, оскільки пункт 289.2 статті 289 ПК України прямо передбачає, що коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, а не від дати її затвердження.
Законодавство не містить положень, які встановлюють обов`язок застосовувати коефіцієнт індексації перспективно. Натомість, сама базова величина нормативної грошової оцінки земель застосовується після введення її в дію.
Разом з цим, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки завжди застосовується ретроспективно. Тобто, кожного року, після 01 січня, для розрахунку бази оподаткування земельним податком враховується чинна нормативна грошова оцінка (яка проводиться раз на 5-7 років) з урахуванням кумулятивного (накопичувального) застосування коефіцієнтів індексації (які визначається щорічно). Визначальним є те, що саме закон встановлює, що кумулятивне застосування коефіцієнту індексації починається з дати проведення нормативної грошової оцінки. А враховуючи, що нормативна грошова оцінка проводиться раз на 5-7 років, то щорічно, після її проведення, при визначенні бази оподаткування, будуть враховуватись всі коефіцієнти індексації за попередні роки, починаючи від дати проведення нормативної грошової оцінки.
10.          Враховуючи викладене, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Верховний Суд у постанові від 18.12.2019 у справі № 804/937/16 дійшла висновку, що такий підхід дозволяє актуалізувати величину бази оподаткування земельним податком, визначеної, наприклад, у 2016 році на підставі нормативної грошової оцінки, розмір якої визначено станом на 2013 рік, шляхом врахування інфляційних коефіцієнтів за цей період. Тобто, сенс кумулятивного застосування коефіцієнтів індексації саме у тому й полягає, щоб, застосовуючи їх за минулі роки, починаючи з дати проведення грошової оцінки, щорічно актуалізувати базу оподаткування земельним податком.
Колегія суддів при розгляді справи № 360/5411/19 не знайшла правових підстав для відступу від вказаної позиції Судової палати.
11.          Отже, керуючись висновком, висловленим Верховним Судом при розгляді справи №360/5411/19, колегія суддів у цій справі зазначає, що суд апеляційної інстанції дійшов законного і обґрунтованого висновку про те, що відповідач, застосовуючи кумулятивно коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель неправильно застосував коефіцієнт індексації за 1996 рік (1,703).
Подібні за змістом висновки, викладені Верховним Судом у постановах від 13.09.2023 у справі № 360/5270/19 та від 13.09.2023 у справі № 360/5504/19.
Всі інші доводи, які наводяться скаржником в касаційній скарзі, не свідчать про порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального або матеріального права при прийнятті оскаржуваного рішення та фактично зводяться до необхідності здійснити переоцінку встановлених судами попередніх інстанцій у справі обставин, а також надати перевагу одним доказам над іншими, що виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції згідно із положеннями частини другої статті 341 КАС України.
12.          Відповідно до статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій. Не може бути скасовано правильне по суті і законне судове рішення з мотивів порушення судом норм процесуального права, якщо це не призвело і не могло призвести до неправильного вирішення справи.
За таких обставин, колегія суддів дійшла до висновку про те, що рішення суду апеляційної інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки судом всебічно перевіривши обставини справи, вирішено спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, в ньому повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи касаційної скарги їх не спростовують.
Оскільки Верховний Суд залишає без змін рішення суду апеляційної інстанції, то відповідно до статті 139 КАС України, судові витрати не підлягають новому розподілу.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду
п о с т а н о в и в :
Касаційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Луганській області - залишити без задоволення. 
Постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 13.10.2020 року у справі                        № 360/1548/20 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий                                                                                          Стрелець Т.Г. 
Судді                                                                                                     Стеценко С.Г. 
                                                                                                    Тацій Л.В.