ПОСТАНОВА                                                     
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ                                 
 
17 січня 2024 року
м. Київ
 
справа № 2-2823/11
провадження № 61-6430св23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Синельникова Є. В.,
суддів: Білоконь О. В., Осіяна О. М., Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач),                 Шиповича В. В.,
 
учасники справи:
скаржник (боржник) - ОСОБА_1 ,
заінтересовані особи: приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Крецул Вадим Андрійович, ОСОБА_2 ,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 27 травня 2022 року у складі судді Бескровного Я. В. та постанову Одеського апеляційного суду від 13 грудня 2022 року у складі колегії суддів: Таварткіладзе О. М., Заїкіна А. П., Погорєлової С. О.,
 
Короткий зміст позовних вимог
1.            У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із скаргою на дії та бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Крецула В. А.
2.            Скарга мотивована тим, що 16 листопада 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Крецулом В. А. за заявою стягувача ОСОБА_2 на підставі виконавчого листа від 07 вересня 2011 року № 2-2823/11, виданого Київським районним судом м. Одеса, який вступив в закону силу 21 травня 2014 року, було відкрито виконавче провадження ВП № НОМЕР_1 про стягнення з нього грошової суми у розмірі 2 639 749,50 грн.
3.            17 листопада 2021 року постановою про арешт майна боржника накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно скаржника та зазначено, що в ході проведення виконавчих дій описано й арештовано майно, належне боржнику, а саме: садові будинки АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_5, АДРЕСА_3 та земельні ділянки з кадастровими номерами: 5110300000:02:025:0032, 5110300000:02:025:0050, 5110300000:02:025:0134, 5110300000:02:025:0066, за адресою: АДРЕСА_4 , АДРЕСА_6, АДРЕСА_2 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_3 . 
4.            25 листопада 2021 року постановою про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для визначення ринкової вартості арештованого майна було призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Інвестиційно-консалтингове Бюро «Тріада». 
5.            30 листопада 2021 року ТОВ «ІКБ «Тріада» було складений звіт про незалежну оцінку майна. 08 грудня 2021 року на веб-сайті ДП «Сетам» опубліковані інформація про призначення електронного аукціону на 10 січня 2022 року.
6.            Вказував, що приватний виконавець у порушення вимог статей 3, 4 та 5 Закону України «Про виконавче провадження» відкрив виконавче провадження, не перевіривши відповідність виконавчого листа вимогам законодавства, і не повернув його без виконання, а тому усі інші постанови підлягають скасуванню.
7.            Також скаржник посилався на відсутність постанови про заміну стягувача, на відсутність усіх виконавчих дій у відповідному реєстрі АСВП, на неправомірне накладення арешту на все нерухоме майно боржника без його ідентифікації, на безпідставну передачу майна на збереження іншій особі і на невироблення процесуальних документів за допомогою АСВП. 
8.            Враховуючи наведене просив суд: визнати постанову про відкриття виконавчого провадження від 16 листопада 2021 року та інші рішення, вчинені приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Крецул В. А. у виконавчому провадженні № НОМЕР_1 неправомірними; скасувати постанови про відкриття виконавчого провадження, про стягнення з боржника основної винагороди від 16 листопада 2021 року, про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження від 16 листопада 2021 року, про арешт майна боржника від 17 листопада 2021 року, про опис та арешт майна боржника від 24 листопада 2021 року, про призначення суб`єкта оціночної діяльності від 25 листопада 2021 року, про залучення зберігача від 25 листопада 2021 року, звіт про незалежну оцінку майна від 30 листопада 2021 року та винести постанову про повернення виконавчого документу; зупинити та заборонити реалізацію арештованого майна ОСОБА_1 ; скасувати шість постанов від 19 січня 2022 року про виправлення помилок у процесуальних документах.
Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій
9.            Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 27 травня 2022 року, залишеною без змін постановою Одеського апеляційного суду від 13 грудня 2022 року, у задоволенні скарги відмовлено.
10.         Відмовляючи у задоволенні скарги, суди першої та апеляційної інстанцій виходили із недоведеності обставин скаржником, якими він її обґрунтовує.
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції 
11.         У травні 2023 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 .
12.         Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 12 липня 2023 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано цивільну справу і надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.
13.         Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 січня 2024 року справу призначено до розгляду у складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами. 
Короткий зміст вимог касаційної скарги
14.         У касаційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та задовольнити скаргу.
15.         Підставою касаційного оскарження заявник зазначає застосування норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2021 року у справі № 755/12052/17, від 04 липня 2018 року у справі № 569/16412/16-ц (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).
16.         Підставою касаційного оскарження заявник зазначає порушення норм процесуального права, оскільки суд необґрунтовано відхилив клопотання про дослідження доказів (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).
17.         У касаційні скарзі заявник посилається на невироблення виконавцем за допомогою автоматизованої системи виконавчого провадження (АСВП) процесуальних документів та відсутність документів виконавчого провадження в АСВП.
18.         Вказує, що виконавець неправомірно відкрив виконавче провадження на підставі несплаченого стягувачем авансового внеску.
19.         Посилається на ненаправлення постанови про відкриття виконавчого провадження.
20.         Також вказує на незаконну та безпідставну передачу майна на зберігання іншого зберігача, що призвело до знищення майна. При цьому опис майна проводився на підставі застарілої технічної документації.
21.         Зазначає, що апеляційний суд розглянув справу за його відсутності під час повітряної тривоги.
Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу
22.         У серпні 2023 року до Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу ОСОБА_1 від приватного виконавця Крецула В. А., у якому вказано, що судові рішення судів першої та апеляційної інстанції ухвалені з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи касаційної скарги висновків судів не спростовують.
Фактичні обставини справи, встановлені судами
23.         18 травня 2007 року між ЗАТ «ОТП Банк» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № CM-SME502/003/2007, відповідно до умов якого банк надає позичальнику кредит в розмірі 312 500,00 доларів США, а позичальник приймає, зобов`язується належним чином використати та повернути банку суму отриманого кредиту, а також сплатити відповідну плату за користування кредитом і виконати всі інші зобов`язання, як вони визначені у цьому договорі. Цільове використання кредиту - для придбання нерухомого майна. Кредит надається терміном до 18 травня 2017 року.
24.         Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 07 вересня 2011 року стягнуто у солідарному порядку з ОСОБА_1 та ТОВ «Трісмегіст» на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна» загальну суму заборгованості за кредитним договором № СМ-SME502/003/2007 від 18 травня 2007 року в розмірі 2 639 749,50 грн, що згідно курсу НБУ складає 331 985,59 доларів США.
25.         30 липня 2014 року Київським районним судом м. Одеси було видано відповідний виконавчий лист про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна» заборгованості за кредитним договором.
26.         Вказаний виконавчий лист неодноразово було пред`явлено до примусового виконання.
27.         31 січня 2020 року між ТОВ «ОТП Факторинг Україна» та ТОВ «Стандард Фінанс Групп» було укладено договір факторингу № б/н, відповідно до якого, клієнт (первісний кредитор) ТОВ «ОТП Факторинг Україна» передає, а фактор (новий кредитор) ТОВ «Стандард Фінанс Групп» приймає право грошової вимоги, що належить клієнту, і стає кредитором за кредитним договором, в розмірі заборгованості по кредитному договору, в тому числі, за договором кредиту № СМ-SME502/003/2007 від 18 травня 2007 року.
28.         Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 01 липня 2020 року, залишеною без змін постановою Одеського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року, замінено сторону виконавчого провадження у справі № 2-2823/11 з вибулого стягувача - ТОВ «ОТП Факторинг Україна» на його правонаступника ОСОБА_2 .
29.         17 листопада 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Крецул В. А. було винесено постанову про арешт майна боржника ОСОБА_1 у межах суми звернення стягнення, штрафів та інших витрат 2 904 043,45 грн, а 10 січня 2022 року постанову про арешт коштів боржника у межах тієї ж суми.
30.         24 листопада 2021 року приватним виконавцем Крецул В. А. винесено постанову про опис та арешт майна боржника ОСОБА_1 , яке було передане на відповідальне зберігання ОСОБА_3 .
31.         25 листопада 2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Крецул В. А. винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні.
32.         Суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання було призначено ТОВ «Інвестиційно-консалтингове Бюро «Тріада».
33.         30 листопада 2021 року ТОВ «ІКБ «Тріада» був складений звіт про незалежну оцінку майна, а саме: земельних ділянок та садових будинків згідно акту опису і арешту від 24 листопада 2021 року у виконавчому провадженні № НОМЕР_1, за адресою: АДРЕСА_4 , АДРЕСА_6, АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_7; №АДРЕСА_5 за замовленням приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Крецула В. А. з метою визначення ринкової вартості об`єкту оцінки для подальшої примусової реалізації згідно Закону України «Про виконавче провадження».
 
Позиція Верховного Суду
34.         Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
35.         Так, частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
36.         Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).
37.         Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановленні в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
38.         Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню частково.
Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, та застосовані норми права
39.         У касаційній скарзі ОСОБА_1 , серед іншого, посилається на те, що суд апеляційної інстанції розглянув справу за його відсутності під час повітряної тривоги, хоча в прохальній частині апеляційної скарги просив суд розглядати справу за присутністю учасників справи.
40.         Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами (пункт 3 частини третьої статті 2 ЦПК України).
41.         Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (частина перша статті 3 ЦПК України).
42.         Європейський суд з прав людини зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).
43.         Суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 223 цього Кодексу (частина перша статті 240 ЦПК України).
44.         Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою (частини перша - третя статті 223 ЦПК України).
45.         Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що суд після відкриття судового засідання має надати оцінку усім відомим йому обставинам і причинам неявки учасників справи, відтак вирішити питання щодо наявності підстав для відкладення розгляду справи з дотриманням балансу процесуальних гарантій розумності строків розгляду справи судом та забезпечення прав особи на судовий захист і участь у своїй справі, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, рівності всіх учасників перед законом і судом.
46.         Подібні висновки сформульовані Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 22 грудня 2022 року у справі
№ 910/2116/21 (910/12050/21).
47.         У постанові Верховного Суду від 04 квітня 2023 року по справі 
№ 523/11536/19 (провадження № 61-12110св22) вказано, що при вирішенні питання про наявність підстав для відкладення розгляду справи, у якій на початок судового засідання оголошено сигнал «повітряна тривога» суд має керуватися пріоритетом збереження життя здоров`я людини, а обов`язком суду є сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав, зокрема на участь у судовому розгляді, та виходити з того, що відсутній учасник справи не з`явився в судове засідання з об`єктивних і поважних причин, за відсутності клопотання про розгляд справи за його відсутності. Обставини оголошення сигналу «повітряна тривога» у певному регіоні необхідно вважати загальновідомими, тобто такими що не потребують доказування, а неявка у судове засідання учасників справи може бути спричинена такою надзвичайною ситуацією, яка об`єктивно унеможливлює завчасне подання клопотання про відкладення розгляду справи з цих причин.
48.         До аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 22 грудня 2022 року у справі № 910/2116/21 (910/12050/21), від 21 лютого 2023 року у справі № 916/3496/20, від 06 вересня 2023 року у справі № 2-2823/11.
49.         З матеріалів справи вбачається, що у серпні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до апеляційного суду з апеляційною скаргою на ухвалу місцевого суду від 27 травня 2022 року. У прохальній частині апеляційної скарги ОСОБА_1 , серед іншого, просив суд розглядати справу за участю учасників з повідомленням про судові засідання.
50.         Ухвалою Одеського апеляційного суду від 31 жовтня 2022 року клопотанням ОСОБА_1 про поновлення строку задоволено. Поновлено строк на апеляційне оскарження та відкрито апеляційне провадження.
51.         Ухвалою Одеського апеляційного суду від 31 жовтня 2022 року закінчено підготовку справи до апеляційного розгляду. Призначено розгляд справи на 13  грудня 2022 року о 15 год. 30 хв.
52.         08 грудня 2022 року ОСОБА_1 подав заяву до апеляційного суду про розгляд справи в судових засіданнях з обов`язковою присутністю скаржника та/або його представника.
53.         Згідно довідки від 13 грудня 2022 року, підписаної секретарем судового засідання, у судове засідання сторони не з`явились. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
54.         В оскаржуваній постанові апеляційного суду зазначено, що учасники процесу про судове засідання щодо розгляду апеляційної скарги в суді апеляційної інстанції, що призначене на 13 грудня 2022 року на 15 год. 30 хв., повідомлені належним чином, відповідно до вимог статей 128, 130 ЦПК України.
55.         Оскільки заявник реалізував своє право на викладення відповідних аргументів в апеляційній скарзі, заінтересована особа - поданням відзиву на апеляційну скаргу, а поважність підстав неподання клопотання про участь у розгляді справи в режимі відеконференції або ж про долучення до справи письмових пояснень учасниками справи не встановлена, та враховуючи, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, справа підлягає вирішенню по суті, оскільки основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Тому розгляд апеляційним судом справи за відсутності сторін при таких обставинах не є порушенням прав сторін щодо забезпечення участі в судовому засіданні і доступі до правосуддя. Схожі за змістом висновки викладені у постанові Верховного Суду у справі № 361/8331/18. За таких обставин, колегія суддів не знаходить підстав для відкладення розгляду справи.
56.         У касаційній скарзі заявник посилається на те, що у визначений ухвалою Одеського апеляційного суду час розгляду (13 грудня 2022 року на 15 год. 30 хв.) справи тривала «повітряна тривога», сигнал про яку оголошено о 14 год 41 хв, а про «відбій повітряної тривоги» - о 15 год 53 хв. При цьому ОСОБА_1 посилається на те, що був у приміщенні суду, але його не запросили до участі в судовому засіданні у зв`язку з оголошенням «повітряної тривоги».
57.         Разом із тим, незважаючи на бажання бути присутнім у судовому засідання, апеляційний суд розглянув справу за його відсутності.
58.         Апеляційний суд не звернув увагу, що: принципами цивільного судочинства є, зокрема, гласність і відкритість судового процесу; не врахував, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; обставини оголошення сигналу «повітряна тривога» у певному регіоні необхідно вважати загальновідомими, тобто такими що не потребують доказування, а неявка у судове засідання учасників справи може бути спричинена такою надзвичайною ситуацією, яка об`єктивно унеможливлює завчасне подання клопотання про відкладення розгляду справи з цих причин; недопущення сторони у судове засідання у зв`язку з повітряною тривогою обмежує право доступу до суду.
59.         Крім того, апеляційний суд не звернув увагу, що висновок в постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18 про те що «неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи» зроблений касаційний судом не у зв`язку із ситуаціє, коли оголошена повітряна тривога.
60.         Отже, апеляційний суд не застосовував відповідні процесуальні норми крізь призму загальних засад цивільного судочинства, дотримання гарантій прав особи на участь у розгляді її справи, а також обов`язку суду сприяти учасникам судового процесу в здійсненні ними процесуальних прав, тому відбулося обмеження права сторони на участь у апеляційному перегляді справи, що є достатньою підставою для скасування оскарженої постанови апеляційного суду.
61.         Відповідно до пункту 2 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.
62.         Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції (частина четверта статті 411 ЦПК України).
63.         Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржена постанова апеляційного суду прийнята без додержання норм процесуального права. У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що касаційну скаргу належить задовольнити частково, оскаржену постанову апеляційного суду скасувати та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
1.            Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
2.            Постанову Одеського апеляційного суду від 13 грудня 2022 року скасувати, справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                                  Є. В. Синельников
 
Судді:                                                                                             О. В. Білоконь
 
                                                                                                        О. М. Осіян
 
                                                                                                        Н. Ю. Сакара
                                                                                                       
                                                                                                        В. В. Шипович