УХВАЛА
 
29 січня 2024 року
м. Київ
 
справа № 757/56163/19-ц
провадження № 61-841ск24 
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В. розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Корсун Юрій Юрійович, на рішення Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 грудня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» стягнення заборгованості із заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати,
 
ВСТАНОВИВ:
У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «Українська залізниця» ( далі - АТ «Українська залізниця»), у якому просила стягнути з відповідача на користь позивача: заборгованість із заробітної плати за період з березня 2017 року по 17 липня 2017 року у розмірі 29 165,04 грн без утримання податків і зборів; середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, починаючи з 18 липня 2017 року по день ухвалення судом рішення у справі; компенсацію втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати у розмірі 6 872,29 грн.
Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада                      2022 року, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 13 грудня 2023 року, позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.
15 січня 2024 року представник  ОСОБА_1 - адвокат Корсун Ю. Ю. черз засоби поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 грудня 2023 року, ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.
18 січня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Корсун Ю. Ю. в системі «Електронний суд» подав доповнення до касаційної скарги.
Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
У касаційній скарзі представник заявника просить звільнити  ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги з посиланням на пункт 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».
Вирішуючи питання про звільнення  ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги, Верховний Суд виходить із такого.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.
Представником заявника оскаржуються судові рішення, якими відмовлено  ОСОБА_1 у задоволенні позову про стягнення заборгованості із заробітної плати, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати.
Ураховуючи положення пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», заявниця звільнена від сплати судового збору в частині вимог щодо стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації за невикористану відпустку, вихідної допомоги при звільненні, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки.
Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня                         2019 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18) середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати. З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 755/12623/19 (провадження № 14-47цс21).
Отже, позивачка звільняється від сплати судового збору лише за позовні вимоги про стягнення невиплаченої заробітної плати та стягнення компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати, а за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні повинна сплатити судовий збір.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на час подачі позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом станом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був установлений у розмірі 1 921,00 грн.
Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на момент подачі позову) за подання до суду позовної заяви майнового характеру (стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні), яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9 605,00 грн).
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.
Розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні представник заявника у касаційній скарзі визначає у сумі 191 019,20 грн.
Отже розмір судового збору за подання даної касаційної скарги становить 3 820,38 грн (191 019,20 грн х 1% х 200%).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у                                         м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
У разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу (частина друга статті 393 ЦПК України).
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Корсун Юрій Юрійович, на рішення Печерського районного суду міста Києва від 29 листопада 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 грудня 2023 року залишити без руху.
 
Надати для усунення недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                            Є. В. Коротенко