ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"19" лютого 2024 р.                                      Справа №920/248/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Сітайло Л.Г.
суддів:            Шапрана  В.В. 
          Андрієнка  В.В. 

секретар судового засідання - Луцюк А.В.
представники сторін:
від позивача: Коваленко О.І.
від відповідача: Сингаївський С.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу акціонера Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" ОСОБА_3 в інтересах Приватного акціонерного товариства "Сумбуд"
на рішення Господарського суду Сумської області від 02.11.2023 (повний текст складено 09.11.2023)
у справі №920/248/23 (суддя Заєць С.В.)
за позовом акціонера Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" ОСОБА_3 в інтересах Приватного акціонерного товариства "Сумбуд"
до ОСОБА_1 
про стягнення 828 345,00 грн збитків, завданих господарському товариству його посадовою особою,
ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог
Акціонер Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" (далі - ПАТ "Сумбуд") ОСОБА_3 в інтересах ПАТ "Сумбуд" звернувся до Господарського суду Сумської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків у розмірі 828 345,00 грн.
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач посилається на те, що відповідач як посадова особа, своїми діями завдав ПАТ "Сумбуд" збитків у розмірі 828 345,00 грн.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення
Рішенням Господарського суду Сумської області від 02.11.2023 у справі №920/248/23 у задоволенні позову відмовлено.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, місцевий господарський суд дійшов висновку, що матеріали справи не містять доказів наявності чотирьох загальних умов відповідальності відповідача. Так, позивач не довів, що саме ОСОБА_1 , як голова правління, був матеріально відповідальною особою за внесення готівки до каси ПАТ "Сумбуд". Саме дії ОСОБА_1 стали причиною завдання шкоди ПАТ "Сумбуд" в сумі 828 345,00 грн при здійсненні господарських операцій 01.09.2017 за прибутковим касовим ордером №109 та 08.09.2017 за прибутковим касовим ордером №809 за договором купівлі-продажу майнових прав від 21.08.2017 №15 (нежитлове приміщення №54, корпус 10, по проспекту М. Лушпи, 5 у м. Суми).

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів
Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, ПАТ "Сумбуд" звернулося до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Сумської області від 02.11.2023 у справі №920/248/23 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції не з`ясував обставини, що мають значення для справи, та, як наслідок неправильно застосував та/або не застосував норми матеріального права, а саме статтю 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), статтю 89 Господарського кодексу України (далі - ГК України), статтю 63 Закону України "Про акціонерні товариства", пункт 2.2 контракту з керівником виконавчого органу ПАТ "Сумбуд" від 21.04.2017. 
Так, скаржник посилається, зокрема на те, що відповідач сам особисто здійснив безоплатне передання (відчуження) майна підприємства, не забезпечивши оприбуткування грошових коштів від покупця та оформив власноручно відповідні документи (прибутковий ордер, довідку про оплату та акт прийому-передачі). Протиправні дії відповідача полягають у безоплатному переданні майна підприємства, а не в отриманні (привласнені) грошей від покупця майна. Факт безоплатного передання майна відповідачем від імені підприємства спричиняє збитки у вигляді втрати майна та неотримання власником (позивачем) компенсації (доходу) від операції відчуження майна.
Крім того, позивачем заявлено клопотання про прийняття до розгляду нових письмових доказів, долучених до апеляційної скарги.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті
Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.11.2023 апеляційну скаргу ПАТ "Сумбуд" у справі №920/248/23 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Буравльов С.І., Шапран В.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.12.2023 витребувано з Господарського суду Сумської області матеріали справи №920/248/23. Відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду або залишення без руху апеляційної скарги ПАТ "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 02.11.2023 до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи №920/248/23.
18.12.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №920/248/23.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.12.2023 апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк на усунення її недоліків.
19.12.2023, через систему "Електронний суд", скаржником подано клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.12.2023 відкрито апеляційне провадження у справі №920/248/23. Розгляд апеляційної скарги акціонера ПАТ "Сумбуд" ОСОБА_3., в інтересах ПАТ "Сумбуд", на рішення Господарського суду Сумської області від 02.11.2023 у справі №920/248/23 призначено на 17.01.2024. Учасникам справи надано строк на подання відзиву, пояснень, клопотань, заперечень до 10.01.2024.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.01.2024 задоволено заяву представника позивача адвоката Коваленка О.І. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Постановлено провести судове засідання у справі №920/248/23, призначене на 17.01.2024, в режимі відеоконференції за допомогою системи відеоконференцзв`язку "EasyCon".
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2024 задоволено заяву представника відповідача адвоката Сингаївського С.С. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Постановлено провести судове засідання у справі №920/248/23, призначене на 17.01.2024, в режимі відеоконференції за допомогою системи відеоконференцзв`язку "EasyCon".
Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 17.01.2024, у зв`язку з перебуванням судді Буравльова С.І. 17.01.2024 у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.01.2024 справу №920/248/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Шапран В.В., Андрієнко В.В.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.01.2024 прийнято до свого провадження апеляційну скаргу акціонера ПАТ "Сумбуд" ОСОБА_3. в інтересах ПАТ "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 02.11.2023 у справі №920/248/23 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Сітайло Л.Г., судді: Шапран В.В., Андрієнко В.В.
У судовому засіданні 17.01.2024 оголошено перерву до 19.02.2024.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу
09.01.2024, через систему "Електронний суд", відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Так, у відзиві відповідач вказує, що рішення Господарського суду Сумської області є законним та обґрунтованим, висновки суду відповідають фактичним обставинам справи, а під час ухвалення цього рішення порушення норм матеріального й процесуального права не допущено.

Заяви та клопотання учасників справи з процесуальних питань, результати їх вирішення
В тексті апеляційної скарги позивач просить суд апеляційної інстанції долучити до матеріалів справи ряд нових доказів.
Розглянувши наведене вище клопотання колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до статті 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.
У силу статті 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
За змістом частини 3 статті 269 ГПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом апеляційної інстанції лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Отже, з метою забезпечення своєчасного розгляду справ і правової визначеності, унеможливлення зловживання процесуальними правами та підвищення ефективності судочинства в цілому, чинним ГПК України встановлено точний порядок та присічні строки вчинення процесуальних дій, визначено стадії судового процесу, запроваджено розумні обмеження, у тому числі щодо подання доказів.
Так, з аналізу наведених вище норм слідує, що суд апеляційної інстанції може прийняти до розгляду докази, які не були подані стороною до суду першої інстанції, лише у виняткових випадках за умови, якщо учасник справи доведе, що з об`єктивних, незалежних від нього причин не мав можливості подати їх до суду першої інстанції.
В обґрунтування неможливості подання до суду першої інстанції долучених до апеляційної скарги додаткових доказів, позивач посилається на те, що наведені докази не були подані до суду першої інстанції, оскільки в цьому не було потреби.
За наведених обставин, колегія суддів відмовляє у задоволенні клопотання позивача про долучення до матеріалів справи додаткових доказів, оскільки на підставі частини 3 статті 269 ГПК України останній, не надав суду апеляційної інстанції доказів неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Крім того, у відзиві на апеляційну скаргу, відповідач просить постановити окрему ухвалу щодо експерта Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтавське бюро судово-економічної експертизи та аудиту" ОСОБА_2 за порушення норм господарського процесуального законодавства у сфері судової експертизи під час складання висновку від 26.05.2023 №3.
Згідно з частинами 1, 4 статті 246 ГПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.
Суд постановляє окрему ухвалу щодо свідка, експерта чи перекладача у разі виявлення під час розгляду справи відповідно неправдивих показань, неправдивого висновку експерта чи неправильного перекладу, підробки доказів та направляє її прокурору чи органу досудового розслідування.
За приписами частин 5-7 цієї статті, в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.
Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню.
З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.
Даною статтею також передбачено право оскарження окремої ухвали суду тими особами, яких вона стосується.
Враховуючи, що суд апеляційної інстанції не вбачає в діях експерта як ознак кримінального правопорушення, так і ознак дисциплінарного проступку, а постановлення окремої ухвали в даному випадку не сприятиме захисту інтересів відповідача, не є ефективним та доцільним механізмом захисту його майнових прав, відсутні підстави для постановлення Північним апеляційним господарським судом окремої ухвали відносно експерта Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтавське бюро судово-економічної експертизи та аудиту" ОСОБА_2 , тому вказане вище клопотання не підлягає задоволенню.

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання
У судове засідання 19.02.2024 з`явилися представники сторін.
Представник позивача у судовому засіданні вимоги апеляційної скарги підтримав, з викладених у ній підстав та просив її задовольнити. Рішення Господарського суду Сумської області від 02.11.2023 у справі №920/248/23 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.
Представник відповідача у судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги, просив суд апеляційної інстанції відмовити у її задоволенні, а рішення Господарського суду Сумської області від 02.11.2023 у справі №920/248/23 залишити без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції
Згідно з випискою про стан рахунку в цінних паперах від 09.03.2023 №03901 станом на 08.03.2023, ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) належить 39,6533% частки у статутному капіталі ПАТ "Сумбуд".
21.08.2017 між ПАТ "Сумбуд" (продавець), та ОСОБА_4 (покупець) укладено договір купівлі-продажу майнових прав №15.
Відповідно до пункту 2.1 договору продавець продає, а покупець придбає майнові права на об`єкт нерухомості в об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: приміщення загальною площею 79,13 кв.м на першому поверсі багатоповерхового житлового будинку.
Згідно з пунктом 4.1 договору ціна майнових прав на об`єкт нерухомості, на дату укладення даного договору, складає 828 345,00 грн, у т.ч. ПДВ 138 057,50 грн.
За умовами пункту 4.2 договору сплата грошових коштів, зазначених в пункті 4.1 договору, проводиться покупцем в національній валюті України, шляхом банківського переказу на поточний рахунок продавця або внесенням готівки в строк:
- до 01.09.2017 - 352 000,00 грн, у т.ч. ПДВ;
- до 21.09.2017 - 476 345,00 грн, у т.ч. ПДВ.
У подальшому до договору купівлі-продажу від 21.08.2017 укладені додаткові угоди, що є його невід`ємними частинами.
Відповідно до прибуткового касового ордеру ПАТ "Сумбуд" від 01.09.2017 №109, згідно з договором купівлі-продажу майнових прав від 21.08.2017 №15, прийнято від ОСОБА_4 352 000,00 грн. Прибутковий касовий ордер від 01.09.2017 №109 від імені головного бухгалтера підписаний ОСОБА_1 та касиром ОСОБА_5 .
Також, відповідно до прибуткового касового ордеру ПАТ "Сумбуд" від 08.09.2017 №809, згідно з договором купівлі-продажу майнових прав від 21.08.2017 №15, прийнято від ОСОБА_4 476 345,00 грн. Прибутковий касовий ордер від 08.09.2017 №809 від імені головного бухгалтера підписаний ОСОБА_1 та касиром ОСОБА_5 
08.09.2017 між ПАТ "Сумбуд", в особі ОСОБА_1 , та ОСОБА_4 підписано акт прийому-передачі нежитлового приміщення, за яким продавець передав покупцю нежитлове приміщення №54, загальною площею 79,13 кв.м, на першому поверсі житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
26.05.2023 висновком судового експерта ТОВ "Полтавське бюро судово-економічної експертизи та аудиту" №3 за заявою директора ПАТ "Сумбуд" ОСОБА_3. встановлено, що розмір матеріальної шкоди (збитків), завданої ПАТ "Сумбуд" за договором купівлі-продажу майнових прав від 21.08.2017 №15 (нежитлове приміщення №54, корпус 10, по проспекту М. Лушпи, 5, у м. Суми) склав 828 345,00 грн.
Звертаючись до суду з даним позовом, позивач стверджує, що відповідач як посадова особа, своїми діями завдав зазначені збитки ПАТ "Сумбуд" у зв`язку з чим, просить стягнути з ОСОБА_1 828 345,00 грн завданих збитків.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи
Статтею 269 ГПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення або неправильне застосування норм матеріального права.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну каргу, дослідивши наявні матеріали справи у повному обсязі, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши повноту встановлення обставин справи та їх юридичну оцінку, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції встановив таке.
Згідно зі статтею 16 ЦК кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу.
Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Відповідно до статті 89 ГК України посадові особи відповідають за збитки, завдані ними господарському товариству. Відшкодування збитків, завданих посадовою особою господарському товариству її діями (бездіяльністю), здійснюється у разі, якщо такі збитки були завдані: діями, вчиненими посадовою особою з перевищенням або зловживанням службовими повноваженнями; діями посадової особи, вчиненими з порушенням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення подібних дій, встановленої установчими документами товариства; діями посадової особи, вчиненими з дотриманням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення відповідних дій, встановленої товариством, але для отримання такого погодження та/або дотримання процедури прийняття рішень посадова особа товариства подала недостовірну інформацію; бездіяльністю посадової особи у випадку, коли вона була зобов`язана вчинити певні дії, відповідно до покладених на неї обов`язків; іншими винними діями посадової особи.
За приписами частин 1, 2 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Пунктом 15 частини 1 статті 2 Закону України "Про акціонерні товариства" (в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що посадові особи органів акціонерного товариства - це фізичні особи - голова та члени наглядової ради, виконавчого органу, ревізійної комісії, ревізор акціонерного товариства, а також голова та члени іншого органу товариства, якщо утворення такого органу передбачено статутом товариства.
Статтею 63 Закону України "Про акціонерні товариства" передбачено, що посадові особи органів акціонерного товариства повинні діяти в інтересах товариства, дотримуватися вимог законодавства, положень статуту та інших документів товариства. Посадові особи органів акціонерного товариства несуть відповідальність перед товариством за збитки, завдані товариству своїми діями (бездіяльністю), згідно з законом. У разі якщо відповідальність, згідно з цією статтею, несуть кілька осіб, їх відповідальність перед товариством є солідарною.
За змістом пункту 11.1 статуту ПАТ "Сумбуд", в редакції, що затверджена протоколом від 21.04.2017 №1 загальних зборів акціонерів ПАТ "Сумбуд", правління акціонерного Товариства підзвітне Загальним зборам і Наглядовій раді, організовує виконання їх рішень. Правління діє від імені Товариства у межах, встановлених статутом Товариства і Законом.
Згідно з пунктом 11.2 статуту права та обов`язки членів Правління визначаються Законом, статутом Товариства. Порядок скликання та проведення засідань виконавчого органу встановлюється Положенням про виконавчий орган Товариства.
Відповідно до пункту 11.3 статуту Голова Правління організовує роботу колегіального Виконавчого органу, скликає засідання, забезпечує ведення протоколів засідань.
Пунктом 11.4 статуту встановлено, що Голова Правління має право без довіреності діяти від імені Товариства, відповідно до рішень колегіального виконавчого органу, в тому числі представляти інтереси Товариства, вчиняти правочини від імені Товариства, видавати накази та давати розпорядження, обов`язкові для виконання всіма працівниками Товариства.
За змістом пункту 11.6 статуту до компетенції Правління Товариства належить вирішення всіх питань виробничої діяльності Товариства, визначених цим статутом, рішенням Загальних зборів акціонерів Товариства або делегованих іншими органами управління.
Відповідно до пункту 11.8 статуту персональний склад Правління обирається загальними зборами акціонерів з числа фізичних осіб, які мають повну цивільну дієздатність, простою більшістю голосів терміном на 3 роки. Обрання членів Правління Товариства здійснюється виключно шляхом кумулятивного голосування.
Згідно з пунктом 11.13 статуту Правління Товариства:
- здійснює виконання рішень Загальних зборів акціонерів Товариства та Наглядової ради Товариства;
- колегіально вирішує нижчезазначені питання щодо фінансово-господарської та виробничої діяльності Товариства в межах передбачених цим статутом;
- складає квартальні та річні звіти про результати господарської діяльності Товариства та подає їх на затвердження Наглядовій раді Товариства;
- попередньо розглядає всі питання, що виносяться на розгляд Загальних зборів акціонерів Товариства, готує у зв`язку з цим, необхідні матеріали;
- розглядає питання щодо ведення зовнішньоекономічної діяльності;
- приймає рішення щодо вчинення правочинів з питання розпорядження (відчуження) та використання майна Товариства в межах, визначених цим статутом та діючим законодавством. Рішення пов`язані зі збільшенням активів товариства або їх зменшенням, обов`язково погоджується Наглядовою радою;
- готує пропозиції щодо організації структури Товариства, умов оплати праці посадових осіб, працівників Товариства, його дочірніх підприємств, філій, представництв та подає їх на затвердження Наглядовій раді Товариства;
- розробляє та подає на затвердження Наглядовій раді Товариства внутрішні нормативні документи Товариства;
- приймає рішення з інших питань поточної діяльності Товариства, які виносяться на розгляд Головою Правління;
- укладає договір з обраним Наглядовою радою депозитарієм на обслуговування емісій цінних паперів.
Пунктом 11.15 статуту встановлено, що на підставі рішень, прийнятих Правлінням Товариства, Голова Правління Товариства видає накази та інші розпорядчі документи щодо діяльності Товариства.
Правління Товариства підзвітне у своїй діяльності Загальним зборам акціонерів Товариства і наглядовій раді Товариства та організовує виконання їх рішень (пункт 11.16 статуту).
Відповідно до пункту 11.17 статуту Голова Правління Товариства організовує та керує роботою Правління Товариства, здійснює керівництво Товариства і має такі права і повноваження:
- без доручення вчиняти дії від імені Товариства, представляти інтереси Товариства у всіх вітчизняних та іноземних підприємства, установах і організаціях;
- керувати поточними справами Товариства, пов`язаними з виробничою діяльністю і забезпечувати виконання рішень Вищого органу Товариства, Наглядової ради та Правління Товариства;
- особисто здійснювати повноваження щодо управління корпоративними правами Товариства в господарських Товариствах, створених за участю Товариства, або призначити уповноваженого представника;
- проводити переговори та вчиняти правочини (укладати договори, угоди та ін.) від імені Товариства, в межах, що визначені Наглядовою радою Товариства за цим статутом;
- призначати на посаду та звільняти з посади працівників Товариства, затверджувати конкретні розміри ставок заробітної плати і посадових окладів працівників Товариства;
- за погодженням з головою Наглядової ради призначати на посаду та звільняти з посади керівників дочірніх підприємств, філій та представництв Товариства;
- розпоряджатися коштами та майном Товариства в межах, що визначені цим статутом;
- відкривати поточний, валютний та інші рахунки в будь-якому банку України та за кордоном для зберігання коштів і здійснення усіх видів розрахунків, кредитних та касових операцій Товариства отримавши попереднє погодження Наглядової ради;
- підписувати доручення та довіреності на провадження дій від імені Товариства;
- вживати заходи для заохочення працівників Товариства; накладати стягнення на працівників Товариства у порядку та у випадках передбачених чинним законодавством України та цим статутом;
- розподіляти обов`язки між членами Правління Товариства, призначати своїх заступників та помічників;
- виходити з пропозицією скликання Загальних зборів акціонерів;
- керувати виробничою діяльністю структурних підрозділів Товариства;
- організовувати за забезпечувати ведення, облік та зберігання протоколів засідань Правління Товариства;
- видавати накази та розпорядження, які є обов`язковими для працівників Товариства.
Питання повноважень, умов діяльності та матеріального забезпечення Голови Правління Товариства визначаються у контракті.
21.04.2017 на засіданні Наглядової ради ПАТ "Сумбуд", результати якого оформлені протоколом №1, в т.ч.: розглядалось питання №2 порядку денного "Про обрання голови та членів Правління" та питання №3 порядку денного "Про умови укладання договорів з головою та членами Правління". За результатами розгляду другого питання вирішено обрати на новий термін головою правління ПАТ "Сумбуд" ОСОБА_1
21.04.2017 між Наглядовою радою ПАТ "Сумбуд", на підставі рішення Наглядової ради від 21.04.2017 та пунктів 8.69, 8.88 статуту ПАТ "Сумбуд", в особі голови Наглядової ради Новицького П.Л., та ОСОБА_1. укладено контракт про призначення ОСОБА_1 на посаду керівника (голови правління) виконавчого органу ПАТ "Сумбуд".
Розділом 2 контракту визначені повноваження, функції та обов`язки Голови правління.
Згідно з пунктом 2 контракту Голова правління виконує функції та має наступні повноваження:
- діє без доручення від імені Товариства, представляє його в усіх державних органах, підприємствах, установах і організаціях всіх форм власності в межах, що означені статутом Товариства (підпункт 2.1.1);
- очолює Правління ПAT "Сумбуд" (підпункт 2.1.2);
- визначає порядок використання фондів Товариства, розпоряджається майном Товариства, згідно з чинним законодавством та статутом Товариства; операції з відчуження майна Голова правління узгоджує з Наглядовою радою Товариства (підпункт 2.1.3);
- організовує роботу виконавчого апарату Товариства, формує його структуру, приймає та звільняє працівників виконавчого апарату; за погодженням з Наглядовою радою приймає та звільняє керівників та головних спеціалістів дочірніх підприємств та товариств (підпункт 2.1.4);
- визначає повноваження і межі відповідальності товариств та дочірніх підприємств акціонерного Товариства, надає наглядовій раді пропозиції щодо Положень та статутів товариств та дочірніх підприємств акціонерного Товариства; за погодженням з наглядовою радою укладає контракти з керівниками товариств та дочірніх підприємств акціонерного Товариства (підпункт 2.1.5);
- приймає рішення, видає накази, розпорядження та інші акти по оперативних питаннях внутрішньої діяльності Товариства, дає вказівки, обов`язкові для всіх підрозділів та працівників Товариства (підпункт 2.1.6);
- видає довіреності на представництво інтересів Товариства (підпункт 2.1.7);
- відкриває рахунки в банках (підпункт 2.1.7);
- укладає господарські та інші договори для забезпечення діяльності і мети Товариства відповідно до чинного законодавства та статуту Товариства (підпункт 2.1.9);
- заохочує працівників, що особливо відзначилися в роботі, згідно з Положеннями, що діють в Товаристві, а також накладає стягнення на працівників відповідно до законодавства (підпункт 2.1.10);
- має інші повноваження, що віднесені чинним законодавством і статутом Товариства до компетенції Голови правління.
Обов`язки голови правління встановлені в пункті 2.2 контракту, а саме:
- забезпечувати продуктивну роботу Товариства, ефективне використання та збереження майна Товариства (підпункт 2.2.1);
- подавати пропозиції щодо порядку денного Загальних зборів акціонерів Товариства, готує необхідні матеріалів для розгляду на зборах (підпункт 2.2.2);
- подавати на затвердження Наглядовою радою, Загальними зборами проекти планів, а також звіти про виконання цих планів (підпункт 2.2.3);
- виконувати рішення Загальних зборів акціонерів, Наглядової ради та Правління Товариства (підпункт 2.2.4);
- організовувати матеріально-технічне забезпечення діяльності Товариства (підпункт 2.2.5);
- організовувати впровадження прогресивних форм та методів господарювання (підпункт 2.2.6);
- створювати сприятливі умови для матеріального та соціального забезпечення працівників Товариства (підпункт 2.2.7);
- забезпечувати своєчасну сплату заробітної плати, податків та інших платежів відповідно до законодавства (підпункт 2.2.8);
- вживати заходи щодо створення безпечних та сприятливих умов праці (підпункт 2.2.9);
- забезпечувати збереження та нерозголошення технічної, фінансової, комерційної та іншої інформації про Товариство (підпункт 2.2.10 контракту);
- виконує інші обов`язки відповідно до чинного законодавства України та статуту Товариства (підпункт 2.2.11 контракту).
За умовами пункту 2.3 контракту, у разі якщо в період дії контракту статутом Товариства будуть передбачені інші повноваження та обов`язки Голови правління або окремі повноваження будуть виключені, діють відповідні норми статуту Товариства.
Відповідно до пункту 4.1 контракту, у випадку невиконання чи неналежного виконання обов`язків, передбачених цим контрактом, сторони несуть відповідальність згідно з законодавством та цим контрактом.
Згідно з пунктом 4.2 контракту спори між сторонами вирішуються у порядку, встановленому діючим законодавством.
Як стверджує позивач, відповідно до даних первинних документів та бухгалтерського обліку підприємства, кошти, отримані ОСОБА_1 за договором купівлі-продажу майнових прав від 21.08.2017 №15, всупереч вимогам Положення про ведення касових операцій у національній валюті в України, оприбутковано не було. Відповідач, який прийняв кошти за касовим ордером, не здійснив їх належний облік, оприбуткування та здійснення подальшого депонування готівки на банківський рахунок ПАТ "Сумбуд", внаслідок чого завдав позивачу збитків в сумі недоотриманих коштів - 828 345,00 грн. Зазначений факт, на думку позивача, також підтверджується висновком експерта.
Постановою Правління Національного банку України від 15.12.2004 №637 затверджено Положення про ведення касових операцій в національній валюті в Україні (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Положення).
Пунктом 1.2. Положення визначено, що:
- каса - це приміщення або місце здійснення готівкових розрахунків, а також приймання, видачі, зберігання готівкових коштів, інших цінностей, касових документів;
- касова книга - це документ установленої форми, що застосовується для здійснення первинного обліку готівки в касі;
- касовий ордер - це первинний документ (прибутковий або видатковий касовий ордер), що застосовується для оформлення надходжень (видачі) готівки з каси. Форми касових ордерів, що використовуються спеціалізованими підприємствами та установами Національного банку України, які не мають оборотної каси, установлюються відповідним нормативно-правовим актом Національного банку України;
- касові операції - це операції підприємств (підприємців) між собою та з фізичними особами, що пов`язані з прийманням і видачею готівки під час проведення розрахунків через касу з відображенням цих операцій у відповідних книгах обліку;
- готівкові розрахунки - це платежі готівкою підприємств (підприємців) та фізичних осіб за реалізовану продукцію (товари, виконані роботи, надані послуги), а також за операціями, які безпосередньо не пов`язані з реалізацією продукції (товарів, робіт, послуг) та іншого майна;
- оприбуткування готівки - це проведення підприємствами і підприємцями обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі, книзі обліку доходів і витрат, книзі обліку розрахункових операцій;
За змістом пункту 2.6 Положення вся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися.
Оприбуткуванням готівки в касах підприємств, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги, відповідно до вимог глави 4 цього Положення, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів.
Згідно з пунктом 3.1 Положення касові операції оформляються касовими ордерами, видатковими відомостями, розрахунковими документами, документами за операціями з застосуванням електронних платіжних засобів, іншими касовими документами, які згідно з законодавством України підтверджували б факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) готівкових коштів.
Відповідно до пункту 3.3 Положення приймання готівки в каси проводиться за прибутковими касовими ордерами, підписаними головним бухгалтером або особою, уповноваженою керівником підприємства.
Пунктом 4.1 Положення встановлено, що з метою забезпечення здійснення розрахунків готівкою підприємства повинні мати касу, а їх керівники мають забезпечити належне облаштування цієї каси та надійне зберігання готівкових коштів у ній. Якщо з вини керівників не були створені належні умови для забезпечення схоронності коштів під час їх зберігання і транспортування, то вони несуть за це відповідальність у встановленому законодавством України порядку. Зберігання в касі готівки та інших цінностей, що не належать цьому підприємству, забороняється.
Всі надходження і видача готівки в національній валюті підприємства відображають у касовій книзі (пункт 4.2 Положення).
Згідно з пунктом 4.3 Положення записи в касовій книзі проводяться касиром за операціями одержання або видачі готівки за кожним касовим ордером і видатковою відомістю в день її надходження або видачі. За відсутності руху готівки в касі протягом робочого дня записи в касовій книзі в цей день можуть не провадитися.
Відповідно до пункту 4.7 Положення керівник підприємства, в разі зарахування на роботу касира, укладає з ним договір про повну матеріальну відповідальність та ознайомлює його під підпис з вимогами цього Положення.
Пунктом 4.8 Положення встановлено, що касир відповідно до законодавства України несе повну матеріальну відповідальність за збереження всіх прийнятих ним цінностей. Касиру забороняється передовіряти виконання дорученої йому роботи іншим особам.
На підприємствах, які мають одного касира, у разі потреби тимчасової його заміни, виконання обов`язків касира покладається на іншого працівника за письмовим наказом керівника. З цим працівником укладається договір про повну матеріальну відповідальність на час виконання ним обов`язків касира.
У разі відсутності касира (у зв`язку з хворобою тощо) цінності, що передані йому під відповідальність, перераховуються іншим касиром, якому вони передаються, у присутності керівника та головного бухгалтера або в присутності комісії, призначеної керівником підприємства. Про результати перерахування і передавання цінностей складається акт за підписами зазначених осіб.
Підприємства, штатним розписом яких не передбачено посади касира, виконання його обов`язків можуть покладати, відповідно до письмового розпорядження керівника, на бухгалтера чи іншого працівника, з яким укладається договір про повну матеріальну відповідальність.
Судом першої інстанції встановлено, що головою правління ПАТ "Сумбуд" в період, в який на думку позивача, ПАТ "Сумбуд" нанесені збитки в розмірі               828 345,00 грн за господарськими операціями 01.09.2017 та 08.09.2017 за договором купівлі-продажу майнових прав від 21.08.2017 №15, був ОСОБА_1 .
У той же час, зі змісту спірних касових ордерів від 01.09.2017 №109 та від 08.09.2017 №809 вбачається, що готівку в загальному розмірі 828 345,00 грн одержав касир ОСОБА_5 , який відповідно до вимог чинного законодавства несе повну матеріальну відповідальність за збереження всіх прийнятих ним цінностей.
Отже, колегія суддів вважає вірними висновки місцевого господарського суду, що позивачем не доведений факт матеріальної відповідальності саме відповідача за прийняті кошти.
Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначено у статті 1166 ЦК України, згідно з якою будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина 2 статті 1166 ЦК України).
Суд зазначає, що для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків необхідною є наявність усіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправна поведінка; збитки; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданими збитками; вина.
Саме на позивача покладено обов`язок доведення факту протиправної поведінки, розміру завданої шкоди та прямого причинного зв`язку між порушенням зобов`язання та шкодою. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
При цьому, судом першої інстанції враховано правові позиції, викладені у постанові Верховного Суду від 24.06.2020 у справі №922/2187/16, від 07.05.2020 у справі №910/5100/19, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.11.2019 у справі №910/20261/16.
Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.
Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).
Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.
При цьому, саме на позивача покладено обов`язок доведення факту протиправної поведінки, розміру завданої шкоди та прямого причинного зв`язку між порушенням зобов`язання та шкодою.
Також судом встановлено, що виконавчим органом позивача, який здійснює керівництво його поточною діяльністю, є Правління Товариства, колегіальний орган, який колегіально вирішує в тому числі питання щодо фінансово-господарської та виробничої діяльності Товариства в межах, передбачених статутом; складає квартальні та річні звіти про результати господарської діяльності Товариства та подає їх на затвердження Наглядовій раді Товариства, а Голова Правління в тому числі відповідно до статуту забезпечує виконання всіх рішень Правління Товариства, розпоряджається коштами та майном Товариства в межах, що визначені статутом. Разом з цим, місцевий господарський суд зауважив, що матеріали справи містять тільки 19 та 20 аркуші статуту позивача, тому суд не має можливості визначити, в яких саме межах відповідно до статуту Голова Правління має право розпоряджатися коштами Товариства.
На підставі наведеного, на переконання колегії суддів, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що матеріали справи не містять доказів наявності усіх чотирьох загальних умов відповідальності відповідача, оскільки позивач не довів, що саме ОСОБА_1 , як голова Правління, був матеріально відповідальною особою за внесення готівки до каси ПАТ "Сумбуд". Також, позивач не довів, що саме дії ОСОБА_1 стали причиною завдання шкоди ПАТ "Сумбуд" в сумі                     828 345,00 грн при здійсненні господарських операцій 01.09.2017 за прибутковим касовим ордером №109 та 08.09.2017 за прибутковим касовим ордером №809 за договором купівлі-продажу майнових прав від 21.08.2017 №15.
Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявність усіх чотирьох загальних умов відповідальності відповідача, у зв`язку з чим позов не підлягає задоволенню.
Інші доводи апеляційної скарги, взяті судом до уваги, однак не спростовують вищенаведених висновків суду.
Згідно з частиною 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча, пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною, залежно від характеру рішення.
В пункті 53 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Федорченко та Лозенко проти України" від 20.09.2012 зазначено, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.
При винесені даної постанови судом апеляційної інстанції були надані вичерпні відповіді на доводи апелянта, з посиланням на норми права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги
Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Згідно зі статтями 73, 74 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до частини 2 статті 86 ГПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Таким чином, виходячи із фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду про відмову у задоволенні позову.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції, за результатами розгляду апеляційної скарги, має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Частиною 1 статті 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що рішення Господарського суду Сумської області від 02.11.2023 у справі №920/248/23 ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апеляційна скарга акціонера ПАТ "Сумбуд" ОСОБА_3. в інтересах ПАТ "Сумбуд" задоволенню не підлягає.

Розподіл судових витрат
Оскільки цією постановою суд апеляційної інстанції не змінює рішення та не ухвалює нового, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється, а витрати пов`язані з розглядом апеляційної скарги, відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на скаржника.
Керуючись статтями 129, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу акціонера Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" ОСОБА_3 в інтересах Приватного акціонерного товариства "Сумбуд" на рішення Господарського суду Сумської області від 02.11.2023 у справі №920/248/23 залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду Сумської області від 02.11.2023 у справі №920/248/23 залишити без змін.
3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржника.
4. Матеріали справи №920/248/23 повернути до Господарського суду Сумської області.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений статтями 287-289 Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст постанови складено та підписано - 29.02.2024.

Головуючий суддя                                                                      Л.Г. Сітайло 

Судді                                                                                          В.В. Шапран

                                                                                          В.В. Андрієнко