П О С Т А Н О В А
      І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
 
26 грудня  2023   року                                                                                            м. Київ
 
Справа № 760/10274/21
Провадження № 22-ц/824/13219/2023
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
                                   судді-доповідача Стрижеуса А.М., 
                                   суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.
                                   
сторони:         позивач           ОСОБА_1 ,
                        відповідач      Акціонерне Товариство Комерційний Банк «ПриватБанк»,
            
розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Солом?янського районного суду міста Києва від 26 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про зобов?язання вчинити дії, стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди,-
 
В С Т А Н О В И В:
 
У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до Солом?янського районного суду міста Києва із позовом до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») про зобов?язання вчинити дії, стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди.
            Ухвалою Солом?янського районного суду міста Києва від 26 серпня 2022 року позовну заяву ОСОБА_2 до АТ КБ «ПриватБанк» про зобов?язання вчинити дії, стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди, визнано неподаною та повернуто позивачу.
            Ухвала суду мотивована тим, що  у визначені строки та станом на 26.08.2022 року до суду не подано заяв чи клопотань про усунення недоліків, а також щодо поновлення чи продовження строку для усунення вказаних недоліків.
Отже, вимоги ухвали від 13.06.2022 року про залишення позовної заяви без руху позивачем не виконані. Наслідки невиконання вимог ухвали позивачу були роз`яснені.
            09 липня 2021 року  ОСОБА_3 , що діє на підставі довіреності  в інтересах ОСОБА_1 через засоби поштового зв?язку подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Солом?янського районного суду міста Києва від 26 серпня 2022 року та передати справу на розгляд до суду першої інстанції для об`єднання справ № 760/10274/21 та № 760/2159/22
Апеляційна скарга мотивована тим, що після повернення справи з Київського апеляційного суду  раніше визначеному складу суду, суд першої інстанції не постановив ухвалу про прийняття справи до розгляду, а повторно залишила позовну заяву без руху.
Крім того, копія ухвали про залишення позовної заяви без руху  не  була направлена на поштову адресу скаржника, а направлена на електронну адресу, яка не є офіційною.
Також представник ОСОБА_3 не отримував жодних процесуальних рішень стосовно його прав та обов`язків,  та допуск його судом  в якості представника позивача. 
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 
від 25 липня 2023 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.
01 серпня 2023 року Київським апеляційним судом  витребувано із Солом?янського районного суду міста Києва матеріали цивільної справи № 760/10274/21 за позовом ОСОБА_2 до АТ КБ «ПриватБанк» про зобов?язання вчинити дії, стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди.
11 серпня 2023 року матеріали цивільної справи № 760/10274/21 за позовом 
ОСОБА_2 до АТ КБ «ПриватБанк» про зобов?язання вчинити дії, стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди надійшли до Київського апеляційного суду.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 серпня 2023 року клопотання 
ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Солом?янського районного суду міста Києва від 26 серпня 2023 року задоволено та поновлено його. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Солом?янського районного суду міста Києва від 26 серпня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про зобов?язання             вчинити дії, стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди.
Копію ухвали про відкриття провадження разом з копією апеляційної скарги та доданими до неї матеріалами надіслано учасникам справи і встановлено їм строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу тривалістю десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 жовтня 2023 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження, оскільки апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 ЦПК України, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (частина друга стаття 369 ЦПК України).
            Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до наступного висновку.
Вирішуючи питання про визнання позовної заяви неподаної та повернення позовної заяви, Солом?янський районний суд міста Києва зробив висновок про те, що копія ухвали про залишення позовної заяви без руху була направлена на адресу позивача супровідним листом від 20.06.2022 року, а також на повідомлену представником позивача у позовній заяві електронну адресу: 9530378@gmail.com.
Згідно з даними довідки про доставку електронного листа документ в електронному вигляді «Ухвала про залишення позовної заяви без руху» від 13.06.2022 року по справі № 760/10274/21 доставлено до електронної скриньки 01.07.2022 року.
В матеріалах справи міститься лише заява представника позивача, яка надійшла на електронну адресу суду 04.07.2022 року, про відкладення розгляду справи, в якій він вказує, що позивач знаходиться з 30.05.2022 року з усією сім`єю поза межами України і повернеться не раніше 10.10.2022 року. Виконати ухвалу немає можливості через відсутність оргтехніки для виготовлення документів, копіювання додатків та можливості надіслати їх належним чином до суду. Майже всі документи по справі знаходяться за адресою реєстрації в м. Києві.
Крім того, в заяві представник вказує, що доставка судового рішення електронним листом на особисту електронну пошту особи не є вручення такого рішення.
Разом з тим, перебування безпосередньо позивача за межами території України не позбавляє можливості уповноваженого нею представника, який має право за довіреності представляти її інтереси у суді та подавати необхідні документи, виконати вимоги ухвали суду або подати клопотання про продовження строку для усунення недоліків в розумних межах.
Крім того, ст. 45 КАС України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Учасники справи не позбавлені можливості отримувати інформацію щодо справи, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.
До того ж, аналізуючи викладений висновок Верховного суду в постанові 13.07.2022 року (справа № 761/14537/15) вбачається, що направлення процесуальних документів на електронну адресу учасника справи, яка повідомлена ним суду, є правомірним.
Таким чином, у визначені строки та станом на 26.08.2022 року до суду не подано заяв чи клопотань про усунення недоліків, а також щодо поновлення чи продовження строку для усунення вказаних недоліків.
Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з таких підстав.
У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що  судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути           законним і обґрунтованим. 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону оскаржувана ухвала суду першої інстанції не відповідає.
Колегія суддів приймає аргументи апеляційної скарги з таких підстав.
Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Суд відкриває провадження у справі за правилами, встановленими у статті 187 ЦПК України.
Суд першої інстанції,  визнаючи позовну заяву не поданою та повертаючи її позивачу виходив з того, що копія ухвали про залишення позовної заяви без руху була направлена на адресу позивача супровідним листом від 20.06.2022 року, а також на повідомлену представником позивача у позовній заяві електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 
Згідно з даними довідки про доставку електронного листа документ в електронному вигляді «Ухвала про залишення позовної заяви без руху» від 13.06.2022 року по справі № 760/10274/21 доставлено до електронної скриньки ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В матеріалах справи міститься лише заява представника позивача, яка надійшла на електронну адресу суду 04.07.2022 року, про відкладення розгляду справи, в якій він вказує, що позивач знаходиться з 30.05.2022 року з усією сім`єю поза межами України і повернеться не раніше 10.10.2022 року. Виконати ухвалу немає можливості через відсутність оргтехніки для виготовлення документів, копіювання додатків та можливості надіслати їх належним чином до суду. Майже всі документи по справі знаходяться за адресою реєстрації в м. Києві.
Крім того, в заяві представник вказує, що доставка судового рішення електронним листом на особисту електронну пошту особи не є вручення такого рішення.
Разом з тим, перебування безпосередньо позивача за межами території України не позбавляє можливості уповноваженого нею представника, який має право за довіреності представляти її інтереси у суді та подавати необхідні документи, виконати вимоги ухвали суду або подати клопотання про продовження строку для усунення недоліків в розумних межах.
Крім того, ст. 45 КАС України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Учасники справи не позбавлені можливості отримувати інформацію щодо справи, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.
До того ж, аналізуючи викладений висновок Верховного суду в постанові 13.07.2022 року (справа № 761/14537/15) вбачається, що направлення процесуальних документів на електронну адресу учасника справи, яка повідомлена ним суду, є правомірним.
Таким чином, у визначені строки та станом на 26.08.2022 року до суду не подано заяв чи клопотань про усунення недоліків, а також щодо поновлення чи продовження строку для усунення вказаних недоліків. Вимоги ухвали від 13.06.2022 року про залишення позовної заяви без руху позивачем не виконані. Наслідки невиконання вимог ухвали позивачу були роз`яснені.
Відповідно  до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.
Відповідно до ст.187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.
Суд  відкриває провадження у справі за правилами, встановленими у статті 187 ЦПК України.
Встановлено, що 21.04.2021 року ОСОБА_1   звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до АТ КБ «ПриватБанк» з посиланням на Закон України «Про захист прав споживачів», в якій вона просить:
1. заборонити АТ КБ «ПриватБанк» стягувати та нараховувати до стягнення кошти з її карткових рахунків на автоматичне погашення простроченої заборгованості, погашення обов`язкових платежів, прострочених платежів та здійснювати списання відсотків за використання кредитного ліміту та інші списання;
2. повернути усі кошти, які були стягнуті або нараховані до стягнення за списання відсотків за використання кредитного ліміту, погашення обов`язкових платежів та автоматичне погашення простроченої заборгованості з 27.09.2019 року до моменту набуття рішенням законної сили на картковий рахунок позивача;
3. стягнути з відповідача матеріальну шкоду у розмірі 16 820,99 грн. та моральну - 30 000 грн.
Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 13 травня 2021 року позовну заяву було передано на розгляд Печерському районному суду м. Києва.
Постановою Київського апеляційного суду від 04 травня 2022 року ухвалу Соолм`янського районного суду м. Києва від 13.05.2021 року було скасовано та направлено для продовження розгляду.
26 травня  2022 року матеріали справи надійшли до суду та були передані головуючому у справі судді протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 02 червня 2022 року.
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва  від 13 червня 2022 року  позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, у зв`язку з тим, що позовна заява не відповідає вимогам пунктів 4, 5, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме:
-заявлені позивачем вимоги не містять чіткого їх обґрунтування в змісті позовної заяви.
Так, позивачем не викладено у позові, якими нормами передбачено спосіб захисту як зобов`язання відповідача заборонити стягувати та нараховувати до стягнення кошти з її карткових рахунків на автоматичне погашення простроченої заборгованості, погашення обов`язкових платежів, прострочених платежів та здійснювати списання відсотків за використання кредитного ліміту та інші списання. У викладеній стороною редакції дана вимога не може бути визнана позовною вимогою.
Щодо вимоги повернення всіх стягнених коштів, то позивач має обґрунтувати суму, яка підлягає стягненню з відповідача, за наявними в нього доказами, які при цьому мають бути надані за правилами ч. 2 ст. 83 ЦПК України разом з поданням позовної заяви.
Тобто, така вимога на час подання позову є неконкретною та необґрунтованою.
Вимога щодо стягнення матеріальною шкоди у розмірі 16 820,99 грн. та моральної - 30 000 грн., також не є обґрунтованою з огляду не викладення обставин з цього приводу в позовній заяві, зокрема, в чому саме полягала завдана позивачу моральна шкода.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.
Позивачем подану позовну заяву з додатками в одному екземплярі, що позбавляє суд можливості відправити примірники позовної заяви з додатками всім сторонам у справі.
Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху направлена на поштову адресу  ОСОБА_3 що діє на підставі довіреності в інтересах ОСОБА_1 зазначену в позовній заяві, а також на електронну адресу  ОСОБА_1  ІНФОРМАЦІЯ_1 .
При цьому, підтвердження про отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху засобами поштового зв`язку, матеріали справи не містять.
Відповідно до частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення  у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Згідно з підпунктом 15.14 пункту 15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи суд вручає судові рішення в паперовій формі.
Наведені норми свідчать про те, що суд першої інстанції був зобов`язаний надсилати (вручати) судові рішення у паперовій формі рекомендованим листом.
Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 28 січня 2021 року   у справі № 260/1888/20, від 19 лютого 2021 року у справі № 909/541/19,   від 31 березня 021 року у справі № 240/13092/20, від 09 квітня 2021 року  у справі № 500/90/19, від 14 квітня 2021 року у справі № 205/1129/19, від 19 травня 2021 року у справі № 910/16033/20.
День належного вручення копії судового рішення може бути встановлений виключно з відповідної відмітки на поштовому повідомленні або розписки про отримання копії судового рішення (постанова Верховного Суду від 14 квітня  2021 року у справі № 205/1129/19).
При цьому колегія суддів враховує і те, що наявність у матеріалах справи супровідного листа про направлення стороні копії рішення сама по собі не свідчить про його отримання учасником справи. Разом з цим в матеріалах справи немає відомостей про вручення копії судового рішення учасникам справи, які зазначені в супровідних листах, засобами поштового зв`язку, як   і немає доказів про повернення поштових відправлень з відповідною відміткою.
Також Верховний Суд визнає необґрунтованими висновки суду першої інстанції  про те, що заявник не був позбавлений права отримувати інформацію щодо 7 справи, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/, оскільки така інформація не скасовує обов`язку суду видати копії судових рішень учасникам справи або надіслати їх, якщо вони не були присутні під час проголошення судового рішення.
Крім цього, посилання апеляційного суду на висновки Верховного Суду викладені, у постанові від 13.07.2022 року (справа № 761/14537/15), є нерелевантними, адже у тій справі мова йшла про вручення судової повістки, що регулюється нормами Главою 7 ЦПУ України, в той час як у даній справі мова йде про вручення судового рішення, що регулюється Главою 9 ЦПК України.
Враховуючи те, що матеріали справи не містять підтвердження про отримання  ОСОБА_1 або її представником  ОСОБА_4 копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про поверхня позовної заяви. 
Що стосується доводів апеляційної скарги щодо не вирішених судом заявлених в позовній заяві клопотань ОСОБА_1   та не вирішення питання щодо допуску представника до участі у справі то вони не підлягають задоволенню, оскільки питання щодо розгляду клопотань вирішуються під час відкриття провадження у справі ( ст. 187 ЦПК України).  
Згідно з пунктом 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
За правилами пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм             матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Зважаючи на те, що судом першої інстанції було допущено порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала Солом?янського районного суду міста Києва від 26 серпня 2022 року підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 379, 381, 382, 383 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Ухвалу Солом?янського районного суду міста Києва від 26 серпня 2022 року скасувати, а справу № 760/10274/21 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного Товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» про зобов?язання вчинити дії, стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
 
Суддя-доповідач:                                                                  А.М. Стрижеус
                
Судді:                                                                                   Л.Д. Поливач
 
                                                                                              О.І. Шкоріна