ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

23 січня 2024 року 	м. Дніпро	справа № 160/16047/23	
Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Добродняк І.Ю. (доповідач),
                               суддів:  Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,     
за участю секретаря судового засідання Ретинської В.С.      
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області
на рішення  Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2023 року (головуючий суддя Кучми К.С.) 
у справі  №160/16047/23
за позовом ОСОБА_1 
до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку, - 
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП в Дніпропетровській області від 17.05.2023 № 904к, яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції, та наказ від 19.05.2023 № 318 о/с, яким позивача звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України);
- поновити позивача на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції;
- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток шляхом множення розміру середньоденного заробітку на кількість календарних днів (за період вимушеного прогулу) за час вимушеного прогулу.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувані накази є протиправними, оскільки жодного дисциплінарного проступку, за вчинення якого до позивача могло б бути застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби, він не вчиняв, службове розслідування, яке передувало звільненню, позивач вважає проведеним однобоко, упереджено, а висновок службового розслідування та в подальшому накладене дисциплінарне стягнення вважає необґрунтованими. Позивач зазначає, що застосування до нього найсуворішого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції не відповідає критеріям обґрунтованості, розумності та пропорційності.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 жовтня  2023 року адміністративний позов задоволено.
Суд встановив, що під час службового розслідування відповідачем не взято до уваги надані позивачем пояснення, дисциплінарною комісією при винесені висновку неналежним чином надавалась об`єктивна оцінка діям/бездіяльності позивача. В той же час безпосередній керівник позивача знав про вибуття у відрядження групи поліцейських на службовому автомобілі під керуванням капітана поліції ОСОБА_1 у період з 23.03.2023 по 25.03.2023, також на копії наданого позивачем рапорту щодо автомобіля та дозволу на його ремонтування   міститься  резолюція керівника «Дозволяю» 25.03.2023, що дало підстави для висновку суду першої інстанції, що керівник позивача був належним чином повідомлений про місцезнаходження автомобіля. Окрім того, суд зазначив, що службове розслідування проведене у період тимчасової непрацездатності позивача, за його відсутності, тобто право позивача на участь в проведеному відносно нього службовому розслідуванні, на участь у процесі прийняття рішення, було порушено відповідачем.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні адміністративного позову. Скаржник зазначає, що не заперечує факту повернення службового автомобіля «Ssang Yong Action», н.з. НОМЕР_1 до Павлоградського РВП ГУНП 25.03.2023, а вказує, що у відрядження з 23.03.2023 по 25.03.2023 ОСОБА_1 , як особа що закріплена за вищезазначеним службовим автомобілем, вибув без дорожнього листа та не пройшовши перед рейсовий інструктаж водіїв. Означені обставини підтверджуються наданими до суду копіями «Журналу обліку інструктажів»: «Журналу видачі та повернення ключів»; «Журналу виїзду та повернення транспортних засобів»; «Журналу перед рейсового медичного огляду водіїв» з яких вбачається, що у період з 23.03.2023 по 25.03.2023 не мітиться записів щодо проходження відповідних інструктажів ОСОБА_1 . Стосовно рапорту ОСОБА_1 щодо надання йому дозволу на ремонт автомобіля від 25.03.2023 відповідач вказує, що  зазначені обставини досліджувались дисциплінарною комісією, а саме: інформація про відсутність будь-якого рапорту відображена в поясненнях начальника Павлоградського РВП ГУНП підполковника поліції Варяниці С.Р., який зазначив про те, що капітан поліції ОСОБА_1 з рапортом про надання йому дозволу на виїзд вищезазначеного автомобіля до СТО для проведення ремонтних робіт, в усній або письмовій формі, не звертався. Суд першої інстанції взяв до уваги лише копію рапорту ОСОБА_1 від 25.03.2023, яким, начебто, підтверджується надання дозволу ОСОБА_2 на переміщення автомобіля «Ssang Yong Action», н.з. НОМЕР_1 , до СТО, не дослідивши при цьому, оригіналу зазначеного рапорту, не перевіривши факт реєстрації зазначеного рапорту у відділі документального забезпечення Павлоградського РВП ГУИП тобто прийняв рішення на підставі фактично неналежного доказу. Скаржник вважає необґрунтованими посилання позивача на те, що останній знаходився на лікарняному під час винесення оспорюваних наказів ГУНП від 17.05.2023 № 904к, від 19.05.2023 № 318 о/с, оскільки позивачем не було надано доказів направлення інформування про знаходження на лікарняному до дисциплінарної комісії з проведення службового розслідування. Згідно із ч.2 ст.22 Дисциплінарного статуту НПУ від 15.03.2018 № 2337-VIII дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Таким чином, відповідач вважає, що керівником ГУНП прийнято одне з допустимих рішень - дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції, враховуючи умови воєнного стану в Україні встановленого у зв`язку з збройною агресією російської федерації на території України, що є підставою для відмови у задоволенні позову. 
В судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи, викладені  в апеляційній скарзі.
Позивач, його представник в судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечують, просять залишити рішення суду першої інстанції без змін як законе та обґрунтоване. 
Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України  суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, позивач проходив службу в ГУНП в Дніпропетровській області на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції ГУНП.
19.05.2023 наказом ГУНП № 318 о/с заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» з 19.05.2023 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Підставою видання наказу про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції став наказ ГУНП від 17.05.2023 № 904к, яким за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 7, 9 та 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого  наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, що виразилося у виїзді у службове відрядження на службовому автомобілі без дорожнього листа, не проходженні передрейсового інструктажу водіїв, не своєчасному повернені транспортного засобу до постійного місця зберігання та зберіганні транспортного засобу поза межами підрозділу без відповідного дозволу керівника, а також у недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану, з урахуванням діючого дисциплінарного стягнення у виді зауваження, застосованого наказом ГУНП від 22.03.2023 № 519к, застосовано до заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Означений наказ видано за результатами службового розслідування, проведеного відповідно до наказу ГУНП від 17.04.2023 № 357, яке проводилось з метою повної і всебічної перевірки за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими Павлоградського РВП ГУНП.
За складеним висновком службового розслідування, затвердженим начальником  ГУНП в Дніпропетровській області 17.05.2023, заступник начальника І Павлоградського РВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 , у порушення ві пунктів 7, 9 та 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспорних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС Україні 07.09.2017 № 757, виїхав у службове відрядження на службовому автомобілі без дорожнього листа, передрейсовий інструктаж водіїв не пройшов, після повернення з відрядження транспортний засіб до постійного місцезнаходження і зберіганняя не повернув, у період з 25.03.2023 по 29.03.2023, без відповідного дозволу керівника, тримав транспортний засіб за межами Павлоградського РВП ГУНП. 
В ході службового розслідування відповідачем встановлено, що 04.04.2023 за вх. № 5166 до ГУНП з Дніпропетровського управління ДВБ НПУ надійшов лист про результати перевірки службової діяльності працівників поліції Павлоградського РВП ГУНП, під час якої виявлено порушення службової та транспортної дисципліни. Як зазначається у листі, упродовж тривалого періоду часу у підрозділі відсутній службовий автомобіль «Ssang Yong Action», н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні). Шляховий лист № 1/1398 до вказаного автомобіля знаходиться у приміщенні чергової частини Павлоградського РВП ГУНП, а ключі від автомобіля відсутні. Згідно з зазначеним шляховим листом, останній раз автомобіль експлуатувався 16.03.2023, та згідно інших книг та журналів, які знаходяться в черговій частині, автомобіль повинен бути в підрозділі. Крім цього, у ході перевірки встановлено, що зазначений службовий автомобіль був припаркований у районі буд. АДРЕСА_1 . Як стало відомо від керівництва районного відділу поліції, за вказаним службовим автомобілем закріплено заступника начальника ВКП Павлоградського РВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 , який нібито взяв цей транспортний засіб для проведення його ремонту і залишив  біля будинку за місцем свого мешкання. 
Також вказано, що капітан поліції ОСОБА_1 відсутній на службі з 23.03.2023 та відомості про його знаходження на лікарняному - відсутні. 
У подальшому, переглядом інформації з відеокамер «Безпечне місто» встановлено, що службовий автомобіль «Ssang Yong Action», н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні) виїхав з м. Павлограда в бік м. Дніпро 23.03.2023 о 18.13.56 та до теперішнього часу (29.03.2023) у м. Павлоград не повертався. Крім цього, на час перевірки, відомості про дозвіл на виїзд за межі міста або позагаражне зберігання зазначеного службового автомобіля були відсутні.
Як з`ясовано під час службового розслідування, відповідно до наказу ГУНП від 06.01.2023 № 34 «Про закріплення транспортних засобів за поліцейськими Павлоградського РВП ГУНП», за відділом кримінальної поліції РВП закріплено службовий автомобіль «Ssang Yong Action», н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні)», яким у службових справах користується заступник начальника ВКП зазначеного районного відділу поліції капітан поліції ОСОБА_1 . Містом зберігання зазначеного автомобіля визначено - двір Павлоградського РВП ГУНП. 
Відповідно до наказу ГУНП від 23.03.2023 № 539к «Про відрядження поліцейських Павлоградського РВП ГУНП до Полтавської області», у період з 23.03.2023 по 25.03.2023, на службовому автомобілі «Ssang Yong Action», н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), окремі працівники ВКП та СВ Павлоградського РВП ГУНП були відряджені до Полтавської області для проведення заходів в рамках кримінального провадження, відомості якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12022041370000600 від 23.03.2023, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. 
Перед виїздом у службове відрядження, в порушення пункту 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, капітан поліції ОСОБА_1 , як водій службового транспортного засобу не отримав у відповідальної за автотранспортну діяльність особи дорожній лист,  передрейсовий інструктаж не пройшов, відповідно у журналі передрейсових  інструктажів та дорожньому листі власний підпис не проставив, закріпний транспортний засіб на огляд технічного стану відповідальній за автотранспортну діяльність особі, не надав. 
24.03.2023 капітан поліції ОСОБА_1 ,. після завершення відповідних заходів, в порушення пунктів 7 та 9 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, службовий автомобіль «Ssang Yong Action», н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), до місця постійного зберігання, а саме: території Павлоградського РВП ГУНП, не повернув, дозвіл на виїзд службового автотранспорту у період з 25.03.2023 по 29.03.2023 від керівництва районного відділу поліції не отримав. У дорожньому листі підпис про виїзди та повернення службового транспортного засобу не проставив. У подальшому, в період з 25.03.2023 до 29.03.2023 зазначений службовий автомобіль «Ssang Yong Action», н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні) безпідставно знаходився біля буд. АДРЕСА_1 . Крім цього, під час цього службового розслідування встановлено, що згідно з інформаційною довідкою з електронної системи охорони здоров`я № 4KTE-4XEZ-M63P-77AT, капітан поліції ОСОБА_1 у період з 27.03.2023 по 31.03.2023 знаходився на амбулаторно лікуванні у Комунальному некомерційному підприємстві «Новомосковський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» з діагнозом «Захворювання загального характеру».
В матеріалах службового розслідування містяться пояснення позивача і окремих поліцейських з цього приводу.
За поясненнями позивача закріплений за ним автомобіль з 26.03.2023 по 29.03.2023 знаходився за адресою м. Новомосковськ, вул.Сучкова, 12-б, за якою розташоване СТО в гаражному кооперативі «Вояж», до якого був пригнаний автомобіль з метою ремонту паливної системи. При цьому особисто начальник Павлоградського РВП ГУНП підполковник поліції ОСОБА_2 наклав резолюцію «Дозволяю» на рапорті позивача, після чого зазначений рапорт капітан поліції ОСОБА_1 передав до чергової частини районного відділу поліції. Автомобіль знаходився на ремонті з 26.03.2023 по 29.03.2023. По закінченню ремонту 29.03.2023 працівниками Павлоградського РВП вказаний автомобіль доставлено до Павлоградського РВП.  
Крім цього, позивач пояснив, що під час виїзду у службове відрядження відповідні записи у журналі виїзду та заїзду транспортних засобів РВП він проставити не встиг у зв`язку з великим навантаженням у роботі. Передрейсовий інструктаж водіїв він проходить кожного разу під час виїзду на службовому автомобілі, який проводиться відповідальними від керівництва Павлоградського РВП ГУНП. 
З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції  погоджується з судом першої інстанції про задоволення позову.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію».
Відповідно до статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію»  поліцейський зобов`язаний:
- неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
- професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно зі ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України.
Згідно із преамбулою вказаного Закону цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту).
Згідно ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського  бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України (п.1).
Згідно з ч. 1 ст. 11, ст. 12 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Статтею 13 вказаного Закону  передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, як, зокрема, звільнення з посади (п. 6 ч.4 ст.13).
В спірному випадку суть вчиненого позивачем дисциплінарного проступку – порушення службової дисципліни полягає у недотриманні вимог п.7, 9 та 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, а також у недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану. 
Відповідно до п.7 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, на який посилається відповідач, усі інші одноразові виїзди оперативних і господарських транспортних засобів з однозмінним режимом роботи у вихідні та святкові дні здійснюються на підставі дозволу на виїзд службового автотранспорту у вихідні та святкові дні (додаток 3), крім випадків раптового виїзду для виконання службових завдань, при виникненні пожежі, стихійного лиха, інших надзвичайних подій. Виїзди транспортних засобів у відрядження за межі регіону здійснюються на підставі дозволу на виїзд службового автотранспорту у відрядження (додаток 4), якщо у відповідних організаційно-розпорядчих актах органів поліції марку, модель, номерний знак цих транспортних засобів не вказано.
Зазначені у цьому пункті дозволи знаходяться у штатних і позаштатних водіїв до завершення відповідних заходів, після чого долучаються до контрольно-наглядових справ.
Пунктом 8 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України передбачено, що у випадку неповернення службового транспортного засобу після завершення відповідних заходів до місця постійного (позагаражного або позавідомчого) зберігання відповідальна за автотранспортну діяльність особа органу поліції вживає невідкладних заходів щодо з`ясування його місцезнаходження, про що доповідає безпосередньому керівництву. 
Відповідно до 9 розділу III Порядку №575 усі виїзди та повернення службових транспортних засобів органів поліції фіксуються у дорожньому листі (додаток 5), який в органах поліції є документом первинного обліку експлуатації транспортних засобів. Інформація щодо маршруту руху, пробігу і часу використання транспортного засобу засвідчується підписами посадових осіб органів поліції, у розпорядження яких надавався транспортний засіб для виконання службових завдань.
Виїзд транспортного засобу без заповненого дорожнього листа забороняється. Контроль за своєчасною видачею і поверненням дорожніх листів покладається на керівництво органів поліції (п.12 розділу ІІІ Порядку № 575).
Перед виїздом службового транспортного засобу водії отримують у відповідальної за автотранспортну діяльність особи дорожній лист, проходять передрейсові медичний огляд та інструктаж, засвідчують їх проходження власним підписом у дорожньому листі та відповідних облікових журналах, подають закріплений транспортний засіб на огляд технічного стану відповідальною за автотранспортну діяльність особою, яка підтверджує його справність підписом у відповідному розділі дорожнього листа (п.13 розділу ІІІ Порядку № 575). 
Як встановлено відповідачем в ході службового розслідування,  у порушення вимог 7, 9, 13 розділу ІІІ Порядку №575 позивач виїхав у службове відрядження на службовому автомобілі без дорожнього листа, предрейсовий інструктаж водіїв не пройшов, після повернення з відрядження транспортний засіб до постійного місця зберігання не повернув у період з 25.03.2023 по 29.03.2023, без відповідного дозволу керівника, тримав транспортний засіб за межами Павлоградського РВП.
Судом першої інстанції з цього приводу правильно з`ясовано, відповідачем не спростовано, що  позивач  з 23.03.2023 по 25.03.2023 перебував у службовому відрядженні. 25.03.2023 -  повернувся до місця служби.  26.03.2023 - офіційно вихідний день. З 27.03.2023 - по 31.03.2023 позивач  знаходився на лікарняному.
Відповідно до наданого позивачем в ході  службового розслідування письмового пояснення позивач особисто на ім`я начальника  Павлоградського РВП склав рапорт про дозвіл для постановки автомобіля автомобіль «Ssang Yong Action», н.з. НОМЕР_2 , на СТО в м. Новомосковськ, на підтвердження чого подав відскановану копію рапорту від 25.03.2023, на якому міститься резолюція керівника «Дозволяю». Факт того, що автомобіль дійсно перебував на ремонті, підтверджує акт № 37/2, виданий СТО від 27.03.2023.
Втім, як вбачається з висновку службового розслідування, дисциплінарна комісія обмежилась обставинами, викладеними в поясненнях начальника Павлоградського РВП ГУНПУ Варяниці С.Р., що в  період з 23.03.2023 по  29.03.2023 капітан поліції ОСОБА_1 з рапортом про надання йому дозволу  на виїзд вищезазначеного автомобіля до СТО для проведення ремонтних робіти в усній або письмовій формі, не звертався.
Суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції, що фактично пояснення позивача  до уваги дисциплінарною комісією взято не було, факт надання позивачем 25.03.2023 рапорту на ім`я начальника  Павлоградського РВП не перевірено, при тому, що пояснення позивача та начальника  Павлоградського РВП містять суперечливі відомості. 
В той же час, на користь позивача свідчить інформація в листі Дніпропетровського управління ДВБ НПУ від  04.04.2023 за вх. № 5166 про результати перевірки службової діяльності працівників поліції Павлоградського РВП ГУНП, що «як стало відомо від керівництва районного відділу поліції, за вказаним службовим автомобілем («Ssang Yong Action», н.з. НОМЕР_3 (на синьому фоні)) закріплено заступника начальника ВКП Павлоградського РВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 , який нібито взяв цей транспортний засіб для проведення його ремонту і залишив біля будинку за місцем свого мешкання».
Стосовно доводів скаржника в апеляційній скарзі, що суд першої інстанції, взявши до уваги лише копію рапорту ОСОБА_1 від 25.03.2023, не дослідивши при цьому, оригіналу зазначеного рапорту, не перевіривши факт реєстрації зазначеного рапорту у відділі документального забезпечення Павлоградського РВП ГУНП, прийняв рішення на підставі фактично неналежного доказу, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що предметом дослідження у цій адміністративній справі є питання правомірності притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності з відповідними для нього правовими наслідками за результатами проведеного відносно позивача службового розслідування, тобто підлягає з`ясуванню судом повнота та об`єктивність такого службового  розслідування.
Згідно із ч.2 ст.14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (ч.6 ст.14 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого  наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року  за № 1355/32807, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (п.1).
Відповідно до п.4 розділу V цього Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Таким чином, саме дисциплінарна комісія мала зібрати та перевірити матеріали і відомості про дисциплінарний проступок позивача, в тому числі, щодо подання ним рапорту від 25.03.2023, і невиконання такого обов`язку є підставою вважати висновок про результати проведення службового розслідування необґрунтованим, таким, що складений без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. 
З цих же підстав суд апеляційної інстанції вважає недоведеним твердження відповідача  про виїзд позивача  у службове відрядження на службовому автомобілі без дорожнього листа.
Відповідно до наявних у справі доказів вбачається, що згідно із наказом від 06.01.2023 №34 «Про закріплення транспортних засобів за поліцейськими Павлоградського РВП ГУНП», за відділом кримінальної поліції РВП закріплено службовий автомобіль ("Ssang Yong", д.н. НОМЕР_1 (на синьому фоні)), яким у службових справах користується капітан поліції ОСОБА_1 . 
За цим наказом відповідальним за автотранспортну діяльність для здійснення контролю за якістю реалізації завдань, визначених у Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого  наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, а також для контролю за дотриманням особовим складом Павлоградського РВП ГУНП правильності використання службового автотранспорту, призначено начальника сектора логістики Павлоградського РВП ГУНП майора поліції ОСОБА_3 .
За поясненнями майору поліції ОСОБА_3 , наданими в ході службового розслідування,  йому стало відомо, що під час виїзду у службове відрядження, заступник начальника ВКП РВП капітан поліції ОСОБА_1 , який був закріплений за автомобілем «Ssang Yong Action», н.з. НОМЕР_1 (на синьому фоні), у журналі виїздів та повернення службового транспорту РВП свій підпис не проставив, шляховий лист на автомобіль залишив у черговій частині районного відділу поліції, не заповнивши його відповідним чином.
В матеріалах службового розслідування є копія дорожнього листа № 1/1398 за березень 2023 року на автомобіль «Ssang Yong Action», н.з. НОМЕР_1 , але в цьому дорожньому листі відсутні дані на позивача та інших поліцейських Павлоградського РВП, за якими закріплений цей транспортний засіб згідно наказу від 06.01.2023 № 34, натомість зазначені в якості водіїв інші особи.  
За позицією позивача він отримував дорожній лист, в якому зазначено його та інших працівників кримінальної поліції як водіїв службового транспортного засобу та відповідно вимогам Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого  наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, проходив передрейсовий інструктаж. Отримавши дорожній лист, який був заповнений відповідно до вимог Порядку, позивач зберігав його у службовому автомобілі разом з іншими документами на авто (техпаспортом та страховкою). Коли автомобіль було доставлено на територію Павлоградського РВП працівниками поліції, поки він був на лікарняному, документи на машину (дорожній лист, в якому було зазначено водієм – ОСОБА_1 ) зникли. 
Виходячи з наведеного, суд апеляційної інстанції вважає, що висновок службового розслідування про порушення позивачем Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого  наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, що виразилося у виїзді у службове відрядження на службовому автомобілі без дорожнього листа, не можна вважати таким, що відповідає фактичним, дійсним, обставинам справи. 
Стосовно встановленого результатами службового розслідування порушення позивачем вимог п.13 розділу III   Порядку № 757, що полягає в керуванні службовим транспортом засобом без проходження передрейсового медичного огляду, суд першої інстанції правильно зазначив, що відповідно  до п.13 розділу III   Порядку № 757 перед виїздом службового транспортного засобу водії проходять передрейсові медичний огляд та інструктаж, засвідчують їх проходження власним підписом у дорожньому листі та відповідних облікових журналах.
У пункті 14 розділу III   Порядку № 757 конкретизовано, що проходження водіями передрейсового інструктажу проводиться відповідальною за автотранспортну діяльність особою і фіксується в журналі обліку інструктажів водіїв. 
Пунктами 1-3 розділу VIII вказаного Порядку № 757 визначено, що з метою визначення здатності штатних і позаштатних водіїв до безпечного керування службовими транспортними засобами в органах поліції здійснюється медичний контроль за станом водіїв шляхом проведення щозмінних передрейсових та періодичних післярейсових медичних оглядів.
Порядок проведення медичних оглядів водіїв, підстави для визнання водіїв непридатними до безпечного керування транспортними засобами, форма журналу щозмінного передрейсового та післярейсового медичних оглядів водіїв, у якому фіксуються результати їх проведення, визначені  наказом Міністерства охорони здоров`я України та Міністерства внутрішніх справ України від 31.01.2013 р. № 65/80 "Про затвердження Положення про медичний огляд кандидатів у водії та водіїв транспортних засобів", зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22.02.2013 р. за № 308/22840.
Медичні огляди водіїв органів поліції, які керують службовими транспортними засобами, проводяться медичними працівниками на підставі укладених письмових договорів з територіальними медичними закладами та установами. Допуск водіїв до керування транспортними засобами підтверджується штампом і підписом медпрацівника у відповідних розділах дорожніх листів.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про охорону праці» роботодавець має право в установленому законом порядку притягнути  працівника, який ухиляється від проходження обов`язкового медичного огляду, до дисциплінарної відповідальності, а також зобов`язаний відсторонити його від роботи без збереження заробітної плати. 
Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що поліцейський може нести відповідальність лише за керування службовим автомобільним транспортом з ухиленням від проходження передрейсового медичного огляду.
В даному випадку матеріалами службового розслідування факт ухилення позивача, в тому числі умисного ухилення від проходження передрейсового медичного огляду, не встановлений. Причини, за яких позивач не пройшов передрейсовий інструктаж водіїв із засвідченням у відповідних облікових журналах, дисциплінарною комісією не з`ясовані.
Виходячи з вищенаведеного, суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованим  висновок дисциплінарної комісії про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, сутність якого (дисциплінарного проступку) полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. 
Аналогічна  правова позиція викладена  Верховним Судом в постанові від 05.03.2020 у справі № 815/4478/16.
Стосовно посилання відповідача на порушення позивачем Присяги працівника поліції суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до  статті 64 Закону №580-VIII  особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися  Конституції  та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
З тексту Присяги вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Аналогічні висновки містяться в постанові  Верховного Суду від 07 березня 2019 року у справі №819/736/18. 
Втім, в спірному випадку за встановлених у справі обставин в їх сукупності відповідачем не доведене несумлінне, недобросовісне виконання позивачем обов`язків поліцейського та вчинення ним дисциплінарного проступку, суть якого викладена у висновку про результати службового розслідування від 17.05.2023, тому підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відсутні. 
Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про визнання протиправними та скасування оскаржуваних наказів Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області: від 17.05.2023 № 904к в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції,  від 19.05.2023 року № 318 о/с (по особовому складу) про звільнення позивача  зі служби в поліції з 19.05.2023 та поновлення позивача  на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського районного відділу поліції з 19.05.2023.
Відповідно до частин 1, 2  статті 235 КЗпП України  у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог  Закону України «Про запобігання корупції»  іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. 
При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
В даному випадку, суд першої інстанції, приймаючи рішення про стягнення з відповідача на користь позивача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 19.05.2023 по 09.10.2023, правильно керувався  Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим  Постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100.
Заперечення відповідача щодо обрахованої судом суми грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 19.05.2023 по 09.10.2023, що належить до стягнення на користь позивача, в розмірі 32393,73 грн., відсутні. 
З огляду на вищенаведене, суд першої інстанції під час розгляду даної справи повно дослідив обставини, які мають значення для справи, ухвалив законне та обґрунтоване рішення.
Доводи апеляційних скарг не спростовують висновків суду першої інстанції.
Передбачені ст. 317 КАС України підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.
Керуючись ст.ст. 310, 315, 316, 321, 322  Кодексу адміністративного судочинства України, суд –
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області залишити без задоволення.  
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2023 року у справі №160/16047/23 залишити без змін.  
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.
   
Головуючий - суддя                                                                      І.Ю. Добродняк 

                               суддя                                                                      Н.А. Бишевська 

                               суддя                                                                      Я.В. Семененко