ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2024 р.	Справа № 520/9259/23	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Любчич Л.В.,
Суддів: Спаскіна О.А. ,  Присяжнюк О.В. ,
за участю секретаря судового засідання Труфанової К.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.09.2023, головуючий суддя І інстанції: Бадюков Ю.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 06.10.23 по справі № 520/9259/23
          за позовом          Приватного підприємства "Ресторан Пива"  
          до          Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області                  
          про визнання протиправними та скасування постанови, припису,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Ресторан Пива" (далі по тексту – позивач, ПП «Ресторан Пива», підприємство) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області (далі – відповідач, Держпродспоживслужба, суб`єкт владних повноважень, апелянт), в якому просило:
- визнати протиправною та скасувано постанову про накладення штрафу за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» від 18.05.2017 №2042-VІІІ (далі - Закон №2042-VІІІ), законодавства про харчові продукти та корми №1 від 30.03.2023 в розмірі 167500 гривень;
- визнати незаконним та скасувати Припис про усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин від 08.03.2023 №19.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2023 року позов ПП «Ресторан Пива» задоволено частково.
Скасовано постанову про накладення штрафу за порушення Закону №2042-VІІІ, законодавства про харчові продукти та корми №1 від 30.03.2023 в частині застосування до ПП "Ресторан Пива" штрафу за відмову в допуску посадової особи компетентного органу або його територіального органу до здійснення державного контролю з підстав, не передбачених законом, або інше перешкоджання її законній діяльності в розмірі 67 000,00 грн.
У задоволенні іншої частини позовних вимог – відмовлено.
Стягнуто на користь ПП "Ресторан Пива" за рахунок бюджетних асигнувань Держпродспоживслужби суму сплаченого судового збору в розмірі 1073,60 грн.
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції у частині задоволених позовних вимог, Держпродспоживслужби подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просила скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2023 року у цій частині та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги Держпродспоживслужба стверджує, що адвокати ПП "Ресторан Пива" перешкоджали законній діяльності посадових осіб Держпродспоживслужби, а саме здійснювалось перешкоджання законній діяльності посадових осіб територіального органу, а саме: діяльність адвокатів була направлена на затягування процесу здійснення заходу державного контролю та на те, щоб державні інспектори якомога менше встигли перевірити питань, які були предметом здійснення заходу. Так, одні і ті ж питання підіймалися адвокатами по декілька разів з метою затягування часу, навмисно не давались відповіді на питання, заборонялось відповідати на питання працівникам кухні, затягувався час щоб не показувати потужність та/або частини потужності, процеси, обладнання тощо.
Позивач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, що не перешкоджає розгляду справи в силу приписів ч. 4 ст. 304 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також – КАС України).
Згідно з положеннями ч. 1, 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Колегія суддів зауважує, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2023 року переглядається лише в частині задоволених позовних вимог про скасування постанови  про накладення штрафу  в сумі 67 000 грн за порушення Закону №2042-VІІІ стосовно відмови в допуску посадової особи компетентного органу або його територіального органу до здійснення державного контролю з підстав, не передбачених законом, або інше перешкоджання її законній діяльності.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що на підставі звернень громадян ОСОБА_1 (№П-91 від 22.02.2023) та ОСОБА_2 (Б-93 від 27.02.2023), відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 03.01.2023 №5 «Про затвердження переліку підстав позапланових заходів державного контролю за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин на період воєнного стану», керуючись підпунктом 11 Положення про Головне управління Держпродспоживслужби в Харківській області, затвердженого наказом Держпродспоживслужби від 24.02.2020 №164, відповідачем прийнято наказ від 01.03.2023 №132 «Про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) ПП «Ресторан Пива» Ресторан «Лобстер» та видано направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) стосовно дотримання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин від 01.03.2023 №13.
На підставі вказаного наказу та направлень головними спеціалістами відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Харківського районного управління, державними інспекторами, державними ветеринарними інспекторами Держпродспоживслужби у строк 03-06.03.2023 проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у формі інспектування.
Перевірка здійснювалась у присутності уповноважених осіб суб`єкта господарювання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , що підтверджується матеріалами відеофіксації від 03.03.2023 на засіб №111381659 та 06.03.2023 на засіб відео фіксації №111381651.
За результатами проведеної перевірки складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного контролю (інспектування) стосовно дотримання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти від 06.03.2023 №15 ПП «Ресторан Пива» Ресторан «Лобстер», в якому викладені порушення чинного законодавства, допущені позивачем.
На підставі вказаного акту складено припис про усунення порушень вимог законодавства про харові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» від 08.03.2023 №19 та протокол № 1 від 08.03.2023 про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин».
Припис складений у присутності уповноважених осіб суб`єкта господарювання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , отриманий уповноваженим представником Кізіловим О.В. під особистий підпис 08.03.2023. Протокол складений у присутності ОСОБА_3 , що діяв на підставі договору-доручення про надання правової допомоги від 18.01.2023, отриманий ним під особистий підпис 08.03.2023.
Вказана перевірка суб`єкта господарювання зафіксована на відео (31 файл), що досліджувались у судовому засіданні суду першої інстанції, та на якому зафіксовано процес здійснення перевірки та порушення, виявлені під час її проведення.
На підставі пунктів 17 та 20 частини першої статті 65 Закону №2042-VІІІ, з урахуванням статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», посадовою особою відповідача, за наслідками розгляду протоколу № 1 про порушення Закону№2042-VІІІ, законодавства про харчові продукти та корми від «08» березня 2023 року щодо ПП «РЕСТОРАН ПИВА» вирішено накласти на ПП «РЕСТОРАН ПИВА» штраф у сумі 167 000 грн, про що винесено оскаржувану постанову у присутності уповноважених представників суб`єкта господарювання та вручено уповноваженому представнику під особистий підпис.
Позивач, не погодившись з правомірністю постанови про накладення штрафу та припису, звернувся до суду із цим позовом.
Задовольняючи позовні вимоги в частині скасування постанови про накладення штрафу за порушення Закону №2042-VІІІ, законодавства про харчові продукти та корми №1 від 30.03.2023 в частині застосування до ПП "Ресторан Пива" штрафу за відмову в допуску посадової особи компетентного органу або його територіального органу до здійснення державного контролю з підстав, не передбачених законом, або інше перешкоджання її законній діяльності в розмірі 67000,00 грн, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не довів належними та допустимими доказами факту перешкоджання законній діяльності посадових осіб територіального органу компетентного орган.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції та зазначає.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.
Відносини між органами виконавчої влади, операторами ринку харчових продуктів та споживачами харчових продуктів та порядок забезпечення безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, що виробляються, перебувають в обігу, ввозяться (пересилаються) на митну територію України та/або вивозяться (пересилаються) з неї, регулюються Законом України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» від 23.12.1997 №771/97-ВР (далі - Закон №771).
Згідно зі ст. 5 Закону №771 до системи органів виконавчої влади у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів належать, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів (компетентний орган).
Відповідно до п. 55 ч. 1 ст. 1 Закону №771 «оператор ринку харчових продуктів» (далі - оператор ринку) - суб`єкт господарювання, який провадить діяльність з метою або без мети отримання прибутку та в управлінні якого перебувають потужності, на яких здійснюється первинне виробництво, виробництво, реалізація та/або обіг харчових продуктів та/або інших об`єктів санітарних заходів (крім матеріалів, що контактують з харчовими продуктами), і який відповідає за виконання вимог цього Закону та законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. До операторів ринку належать фізичні особи, якщо вони провадять діяльність з метою або без мети отримання прибутку та займаються виробництвом та/або обігом харчових продуктів або інших об`єктів санітарних заходів; потужності - споруди або комплекс споруд, приміщення, будівлі, обладнання та інші засоби, включаючи транспортні засоби, а також територія, що використовуються у виробництві та/або обігу об`єктів санітарних заходів.
Позивач є оператором ринку харчових продуктів, що встановлено судом першої інстанції те на спростовано сторонами по справі.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 20 Закону №771 оператори ринку зобов`язані: забезпечувати дотримання вимог цього Закону щодо гігієнічних вимог до харчових продуктів на всіх стадіях їх виробництва та обігу.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V).
Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону №877-V дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Згідно з ч. 6 ст. 2 Закону №877-V зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частини одинадцятої статті 4-1, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої та десятої статті 7, статей 9, 10, 12, 19, 20, 21 цього Закону.
Відповідно до ч. 11 ст.4 Закону №877-V плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Порядок здійснення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) врегульовано статтею 6 Закону № 877-V.
Відповідно до ч. 5 ст. 7 Закону №877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання – юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Уповноваженими представниками ПП «Ресторан Пива» під час перевірки були адвокати Кізілов О.В., Махонін О.С., Гребінка А.М. Всі дії вказаних осіб зафіксовано засобами відео фіксації.
Правові та організаційні засади державного контролю, що здійснюється з метою перевірки дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також законодавства про побічні продукти тваринного походження під час ввезення (пересилання) таких побічних продуктів на митну територію України визначає  Закон № 2042-VІІІ.
Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону № 2042-VІІІ законодавство про державний контроль складається з Конституції України, цього Закону, Митного кодексу України, законів України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», «Про ветеринарну медицину», «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та інших виданих відповідно до них нормативно-правових актів.
Відповідно до ч. 2 ст. 3 Закону №2042-VІІІ дія цього Закону не поширюється на суспільні відносини щодо: 1) захисту життя та здоров`я рослин; 2) харчових продуктів, кормів, побічних продуктів тваринного походження, призначених (вироблених) для власного споживання (користування); 3) ввезення на митну територію України тварин, крім тих, що призначені для споживання людиною живими.
Стаття 17 Закону України № 2042-VIII передбачає, що державний контроль здійснюється за принципами:
1) пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини перед будь-якими іншими інтересами та цілями у сфері господарської діяльності;
2) рівності прав і законних інтересів усіх операторів ринку;
3) гарантування прав та законних інтересів кожного оператора ринку;
4) об`єктивності та неупередженості здійснення державного контролю;
5) законності;
6) відкритості, прозорості, плановості та системності державного контролю;
7) неприпустимості дублювання заходів державного контролю між компетентним органом, його територіальними органами, державними установами, підприємствами та організаціями, підпорядкованими компетентному органу, органами виконавчої влади та уповноваженими особами;
8) презумпції правомірності діяльності оператора ринку, у разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або норми одного нормативно-правового акта допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків оператора ринку та/або повноважень компетентного органу, інших осіб, що здійснюють державний контроль;
9) орієнтованості державного контролю на запобігання порушенням законодавства;
10) недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення операторів ринку до відповідальності або застосування примусових заходів;
11) оцінки ризиків та доцільності;
12) дотримання умов міжнародних договорів України.
Відповідно до частин першої-третьої статті 18 Закону України № 2042-VIII державний контроль здійснюється компетентним органом, крім випадків, встановлених вказаним Законом.
Державний контроль має бути ризик-орієнтованим та здійснюватися з періодичністю, що є достатньою для досягнення цілей вказаного Закону.
Відповідно до ч. 4 ст. 18 Закону №2042-VIII заходи державного контролю можуть здійснюватися позапланово у разі виявлення невідповідності або появи обґрунтованої підозри щодо невідповідності, а також в інших встановлених законом випадках.
Як встановлено судом та не заперечується учасниками справи, перевірку позивача проведено відповідно до наказу від 01.03.2023 №132 «Про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) ПП «Ресторан Пива» Ресторан «Лобстер»» за результатами якої складено відповідний акт перевірки, припис та постанову про накладення штрафу за порушення Закону №2042-VIII, законодавства про харчові продукти та корми №1 від 30.03.2023 в розмірі 167500 гривень.
Оцінюючи обґрунтованість встановлення відповідачем порушення позивачем п. 17 ч. 1 ст. 65 Закону № 2042-VIII, колегія суддів зазначає.
Стаття 65 Закону № 2042-VIII встановлює відповідальність за порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми.
Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 65 Закону № 2042-VIII відмова в допуску посадової особи компетентного органу або його територіального органу до здійснення державного контролю з підстав, не передбачених законом, або інше перешкоджання її законній діяльності тягне за собою накладення штрафу на юридичних осіб у розмірі десяти мінімальних заробітних плат, на фізичних осіб - підприємців - у розмірі семи мінімальних заробітних плат.
Згідно зі ст. 66 Закону № 2042-VIII провадження у справах про порушення юридичними особами та фізичними особами - підприємцями вказаного Закону, законодавства про харчові продукти та корми здійснюється відповідно до положень зазначеної статті.
Штраф за порушення Закону № 2042-VIII, законодавства про харчові продукти та корми може бути накладено протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше одного року з дня його вчинення.
Як вбачається з оскаржуваної постанови від 30.03.2023, підставою для притягнення до відповідальності позивача  за  підпунктом 17 частини 1 статті 65 Закону  № 2042-VIII стало те, що  оператором ринку в особі трьох  представників не дотримано обов`язку в частині зобов`язання надати документи, пояснення, іншу інформацію з питань, що виникають у зв`язку із здійсненням заходів державного контролю та не дотримано обов`язок забезпечувати безперешкодний доступ державних інспекторів, які здійснюють державний контроль, до потужності під час роботи цієї потужності та надавати на вимогу державного інспектора документи, необхідні для здійснення державного контролю, чим здійснювалось перешкоджання законній діяльності посадових осіб  територіального органу компетентного органу. 
Під час судового розгляду, в тому числі і з відеозапису,  встановлено, що захід контролю здійснювався у закладі громадського харчування, тобто  посадові особи компетентного органу були допущені до здійснення державного контролю, за результатами якого складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного контролю (інспектування) стосовно дотримання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти від 06.03.2023 №15 ПП «Ресторан Пива» Ресторан «Лобстер».
На підставі вказаного акту складено припис про усунення порушень вимог законодавства про харові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» від 08.03.2023 №19 та протокол № 1 від 08.03.2023 про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин». А також  складено протокол №1 від 08.03.2023 та винесено оскаржувану постанову.
Пункт 17 частини 1 статті 65 Закону № 2042-VIII має дві самостійні підстави для притягнення оператора ринку до відповідальність:
- відмова в допуску посадової особи компетентного органу або його територіального органу до здійснення державного контролю з підстав, не передбачених законом;
- інше перешкоджання її законній діяльності.
Позивача притягнуто до відповідальності саме за інше перешкоджання законній діяльності посадової особи компетентного органу або його територіального органу, оскільки позивач допустив відповідача до проведення перевірки, за наслідками якої складені відповідні розпорядчі документи.
Враховуючи  допуск  посадових осіб компетентного органу до перевірки та її проведення зі складанням  за її наслідками розпорядчих документів та відсутності доказів інших  перешкоджань законній діяльності посадових осіб, колегія суддів  вважає правомірними висновки суду першої інстанції щодо наявності підстав визнання протиправними та  скасування постанови в частині  застосування штрафу до ПП "Ресторан Пива" в сумі 67 000грн.
Посилання апелянта на те, що  представниками оператора ринку здійснювалось перешкоджання законній діяльності посадових осіб, а саме діяльність адвокатів була направлена на затягування процесу здійснення заходу державного контролю та на те, щоб інспектори якомога менше встигли перевірити питань, які були предметом здійснення нагляду колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки  належних та допустимих доказів на підтвердження зазначених фактів до суду відповідачем  не надано та під час судового розгляду судом не встановлено.
Стосовно епізоду з`ясування адвокатом правомірності проведення відеофіксації на відеопристрій під час проведення заходу колегія суддів погоджується з твердженнями суду першої інстанції, що суб`єкт владних повноважень під час проведення заходів контролю, вважаючи, що діє правомірно, на вимогу оператору ринку та/або його представника має обґрунтовувати свої дії та рішення посиланням на приписи чинного законодавства, якими такі права чи обов`язки йому надані. Представник оператору ринку мав право на з`ясування у представників Держпродспоживслужби питань щодо законності підстав та правомірності проведення відеофіксації, а також належність відеопристрою, чи перебуває на балансі контролюючого органу або належить інспектору. 
З відеозапису встановлено, що дійсно, до моменту відповіді перевіряючими на вказані запитання, один з представників ресторану намагався своєю рукою відвернути від себе направлену на нього відеокамеру та випадково торкнувся інспектора. 
Жодних доказів того, що таке торкання завдало шкоди здоров`ю або майну перевіряючого апелянтом не надано, тому у колегії суддів відсутні підстави вважати, що такі дії були направлені як на завдання шкоди здоров`ю або майну перевіряючого так й перешкоджанню діяльності перевіряючого. Після пояснень представнику позивача щодо належності відеокамери та законодавчого обґрунтування підстав застосування відеозйомки, вказане питання було вичерпано, а захід продовжувався та був завершений складанням відповідних розпорядчих актів.
Колегія суддів також зазначає, що у силу приписів ч. 2 ст. 19 Конституції України, законною вимогою суб`єкта владних повноважень є лише та вимога, яка чітко закріплена у відповідному Законі. Колегія суддів вважає, що представники оператора потужності під час проведення заходу мали право ставити перевіряючим, як суб`єктам владних повноважень, питання, що стосуються порядку проведення перевірки (зокрема посилання на нормативно правові акти, які надають певні права та обов`язки суб`єктам владних повноважень), надавати коментарі та пояснення з метою захисту прав та законних інтересів довірителя від можливих зловживань та допущення порушень з боку перевіряючих. 
Водночас, під час проведення заходу, перевіряючи самостійно оцінюють стан об`єктів перевірки та мають об`єктивно та неупереджено відображати їх реальний стан.
Враховуючи те, що  законодавство чітко не містить визначення які саме дії чи бездіяльність віднесено  до іншого перешкоджання діяльності посадової особи компетентного органу, а притягнення позивача до відповідальності за вчинення таких дій, які не мали жодних наслідків у вигляді не допуску на перевірку чи не завершення перевірки з вини оператора ринку, не є підставою для  притягнення до відповідальності за п.17 ч.1 ст. 65 Закону № 2042-VIII. 
Посилання апелянта на  дискусію стосовно футболки, яка знаходилася поряд зі спеціальними ганчірками, про наявність замороженого манго у морозильній камері, стосовно  температурного листа, про заборону  у спілкуванні перевіряючих із персоналом колегія суддів, враховуючи вище зазначене, вважає такими, що не є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення в частині задоволення позовних вимог, оскільки не спростовують правомірних висновків суду першої інстанції в цій частині.
Ухвалюючи це судове рішення, колегія суддів керується ст. 322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення «Серявін та інші проти України») та Висновком №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України» (п. 58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи апелянта, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
За змістом частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.
Керуючись ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2023 року по справі №520/9259/23 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
снення
Головуючий суддя 		Л.В. Любчич	
Судді	   	О.А. Спаскін    О.В. Присяжнюк   	
Повний текст постанови складено  25.01.2024.