УХВАЛА
 
04 березня 2024 року
м. Київ
 
справа № 308/12925/16-ц
провадження № 61-1721ск24
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Олійник А. С. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Фаловської І. М., 
 
розглянув касаційну скаргу виконувача обов`язки керівника Закарпатської обласної прокуратури на постанову Закарпатського апеляційного суду                          від 12 грудня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Управління Служби безпеки України в Закарпатській області, Закарпатська обласна прокуратура, Головне управління Національної поліції в Закарпатській області, Ужгородське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, про відшкодування шкоди, завданої органами дізнання, досудового слідства, прокуратури,
 
В С Т А Н О В И В :
У грудні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Управління Служби безпеки України в Закарпатській області, Закарпатська обласна прокуратура, Головне управління Національної поліції в Закарпатській області, Ужгородське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, просив суд стягнути на його користь з держави Україна в особі Державної казначейської служби України у відшкодування моральної шкоди 336 000,00 грн, але не менше трьох мінімальних розмірів заробітної плати, чинних на момент відшкодування, за кожний місяць; майнову шкоду у вигляді втраченого заробітку - 10 091,67 грн; витрати на правову допомогу у кримінальному процесі - 146 000,00 грн.
Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 листопада 2022 року у позові відмовлено.
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 12 грудня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діла адвокат Косарева-Козлова Л. О., задоволено частково.
Рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 листопада 2022 року скасовано та ухвалено нове рішення про часткове задоволення позову.
Стягнено з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 159 125,00 грн у відшкодування моральної шкоди, заподіяної незаконним притягненням до кримінальної відповідальності; грошові кошти у розмірі 10 091,67 грн у відшкодування втраченої заробітної плати (з вказаної суми підлягають відрахуванню податки і збори) та грошові кошти у розмірі 146 000,00 грн у відшкодування витрат, пов`язаних з наданням правничої допомоги. В іншій частині позову відмовлено.
У січні 2024 року виконувач обов`язки керівника Закарпатської обласної прокуратури звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Закарпатського апеляційного суду від 12 грудня 2023 року. 
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення у справі, що не підлягає касаційному оскарженню.
Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Згідно з частиною дев`ятою статті 19 ЦПК України розмір прожиткового мінімуму дляпрацездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.
Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2024 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 3 028,00 грн.
Позивач просив стягнути на його користь загальну суму у розмірі 492 091,67 грн. Отже, зазначена справа не є справою з ціною позову, яка перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб                                    (3 028,00 грн*250=757 000,00 грн).
Тому відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України справа не підлягає касаційному оскарженню.
У касаційній скарзі заявника немає посилання на зазначені у пункті 2 частини третьої статті 389 ЦПК України випадки, як і на докази на їх підтвердження.
Верховний Суд дослідив та взяв до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, які б свідчили про необхідність перегляду судового рішення у цій справі у касаційному порядку.
Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.
Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають статті 129 Конституції України, згідно з якою, основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Наведене повністю узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, згідно з якою умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції), «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії)).
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Оскільки заявником оскаржено постанову суду апеляційної інстанції, яка прийнята у справі, що не підлягає касаційному оскарженню, то у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.
Керуючись статтями 19, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
У Х В А Л И В :
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою виконувача обов`язки керівника Закарпатської обласної прокуратури на постанову Закарпатського апеляційного суду від 12 грудня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до держави Україна в особі Державної казначейської служби України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Управління Служби безпеки України в Закарпатській області, Закарпатська обласна прокуратура, Головне управління Національної поліції в Закарпатській області, Ужгородське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, про відшкодування шкоди, завданої органами дізнання, досудового слідства, прокуратури відмовити.
Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                      А. С. Олійник
В. М. Ігнатенко
                                                                                                                           І. М. Фаловська