ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 620/11303/23                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Соломко І.І.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  10 січня 2024 року                                                                                            м. Київ
          Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: 
          Головуючого судді:                                                        Чаку Є.В., 
          суддів:                                                                            Сорочка Є.О.,Коротких А.Ю.
                                                            
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2023 року у справі за адміністративним позовом Управління житлово-комунального господарства Чернігівської міської ради до Управління північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування висновку,-
  В С Т А Н О В И В:
Управління житлово-комунального господарства Чернігівської міської ради звернулося до суду з адміністративним позовом до Управління північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області № UA-2023-03-20-008621-a від 17.07.2023.
Київський окружний адміністративний суд рішенням від 21 вересня 2023 року позов задовольнив.
Не погоджуючись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою задовольнити позов у повному обсязі. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.  
У відзиві на апеляційну скаргу позивач просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
          Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.
          Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на ухвалу, перегляд якої можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.
          В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.
          З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.
Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.
З матеріалів справи вбачається, що 20.03.2023 Управлінням житлово-комунального господарства Чернігівської міської ради оголошено закупівлю: 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь: «Поточний дрібний ремонт об`єктів вулично-дорожньої мережі та штучних споруд в м. Чернігів (45233142-6: Ремонт доріг)», шляхом застосування відкритих торгів (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2023-03-20-008621-а).
До участі у процедурі закупівлі подано чотири тендерні пропозиції:
- ТОВ "НІЖИНСЬКА ППІМК" (05388693);
- ТОВ "ДС ПРОМ ГРУП" (39810010);
- ТОВ "ТРАНС ЛАЙН ГРУП" (35884094);
- КП "АТП-2528" ЧЕРНІГІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (03358216).            05.06.2023 наказом Держаудитслужби № 33 зазначену закупівлю включено до переліку закупівель, які підлягають моніторингу щодо дотримання вимог чинного законодавства у сфері проведення публічних закупівель.
08.06.2023 наказом Держаудитслужби №34 зупинено рішення про початок моніторингу закупівлі за унікальним номером оголошення про проведення процедури закупівлі UA-2023-03-20-008621-a, (оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу 05 червня 2023 року), прийняте наказом Управління Північного офісу Держаудистлужби в Чернігівській області від 05.06.2023 № 33 «Про початок моніторингу процедур закупівель», до моменту опублікування рішення органу оскарження. 
За результатами проведеного моніторингу відповідачем складений висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-03-20-008621-a від 17.07.2023, в якому перевірено предмет закупівлі: Поточний дрібний ремонт об`єктів вулично-дорожньої мережі та штучних споруд в м. Чернігів 45233142-6 та  встановлено порушення вимог пункту шостого частини другої статті 22 Закону України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922-VIII) та абзацу першого пункту 28 Особливостей.
З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення  державного фінансового контролю в України», Держаудитслужба зобов`язала вжити заходів щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом відміни відкритих торгів та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погоджуючись з вказаним висновком відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Частиною другою   статті 19 Конституції України   обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені   Конституцією   та законами України.
Відповідно до частини другої   статті 2 КАС України   у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені   Конституцією   та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад врегульовані спеціальним Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Пунктом 11 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно статті 3 Закону № 922-VIII закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Відповідно до статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Отже спеціальним законодавством у галузі публічних закупівель регламентовано чітку та послідовну процедуру проведення торгів. Дана процедура, зокрема, передбачає необхідність визначення замовником переліку тендерної документації, що повинна бути подана учасниками торгів, та перевірку тендерних пропозицій на відповідність вимогам тендерної документації.
При цьому, порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано статтею 7-1 Закону України «Про публічну закупівлі», згідно з частиною першою якого моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.
Згідно ч.2 ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування (ст.5 Закону).
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим    постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки закупівель, моніторингу закупівель.
Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Таким чином Держаудитслужба наділена повноваженнями щодо здійснення моніторингу публічних закупівель у порядку, визначеному Законом України «Про публічні закупівлі».
Згідно ст. 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.
Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Судом встановлено, що за результатами проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2023-03-20-008621-а відповідачем встановлено порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі», які відображено у Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.
У оскаржуваному висновку відповідач встановив, що позивачем порушено пункт 6 ч. 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» та абз 1 п. 28 Особливостей.
Щодо порушення позивачем пункту 6 ч. 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» колегія суддів зазначає наступне.
Судом встановлено, що порушення вимог пункту шостого частини другої статті 22  Закону № 922-VIII  , відповідно до спірного висновку, полягало  у незазначені в тендерній документації перелік об`єктів - автомобільних доріг, вулиць, на яких надаватимуться відповідні послуги.
Згідно із ст. 22 Закону № 922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості:
1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;
3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;
4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);
5) кількість товару та місце його поставки;
6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;
10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.
Колегія суддів зазначає, що пунктом 6 частини другої статті 22 Закону №  922-VIII встановлено обов`язок замовника визначити чітко місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги.
В даній справі предметом закупівлі відкритих торгів є послуга: «Поточний дрібний ремонт об`єктів вулично-дорожньої мережі та штучних споруд в м. Чернігів (45233142-6: Ремонт доріг)».
За висновками суду першої інстанції, тендерна документація  містить інформацію про місце надання послуг, а відтак висновок відповідача в частині порушення позивачем вимог пункту 6 частини другої статті 22   Закону №922-VIII,  є протиправним. Суд першої інстанції зазначив, що предметом закупівлі є поточний дрібний ремонт об`єктів вулично-дорожньої мережі та штучних споруд в місті Чернігові (ГБН Г.1-218-182:2011), що в розумінні наведених норм не передбачає прив`язку до конкретної автомобільної дороги та вулиці, оскільки здійснюється шляхом усунення незначних пошкоджень окремих елементів дороги, що виникли в процесі експлуатації. 
Позивач в свою чергу стверджує, шо тендерна документація містить інформацію про місце, кількість, обсяг поставки товарів (надання послуг, виконання робіт) по процедурі закупівлі, яка оприлюднення на вебпорталі за номером UA-2023-03-20-008621-а. По вказаній процедурі в оголошенні про проведення процедури закупівлі в графі місце виконання робіт та надання послуг зазначено: Україна, 14000, Чернігівська обл., м. Чернігів, кількість та обсяг - 1 послуга відповідно до Додатку № 2 Тендерної документації.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції  та доводами позивача з огляду на наступне.
Відповідно до п.3 розділу ІІ Порядку №708, під час здійснення закупівлі послуг з поточного ремонту предмет закупівлі визначається за кожним окремим будинком, будівлею, спорудою, лінійним об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури згідно з термінологією державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04 червня 2014 року №163, та/або галузевих будівельних норм ГБН Г.1-218-182:2011 «Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та переліки робіт», затверджених наказом Державної служби автомобільних доріг України від 23 серпня 2011 року №301.
Таким чином, підзаконним нормативно-правовим актом, який діяв на момент проведення публічної закупівлі, було чітко визначено, що під час здійснення закупівлі послуг з поточного ремонту предмет закупівлі визначається зокрема за кожним окремим лінійним об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури згідно з термінологією державних будівельних норм та/або галузевих будівельних норм. Більш того, положення Порядку №708 свідчать не про наявність підстав для застосування відповідних будівельних норм, а лише про наявність правових підстав для застосування легальних визначень понять, зокрема «лінійний об`єкт інженерно-транспортної інфраструктури» та «поточний ремонт», у розумінні вказаних державних та/або галузевих будівельних норм.
Отже, замовник повинен у тендерній документації чітко визначити лінійний об`єкт інженерно-транспортної інфраструктури, який підлягає ремонту, незалежно від виду ремонту, що буде здійснюватися, із зазначенням його місця.
Колегія суддів повторює, що положеннями п.6 ч.2 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі» чітко передбачено, що у тендерній документації зазначаються відомості щодо місця, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги.
Вимоги п. 3 розділу II Порядку №708 конкретизують зазначені вимоги Закону та передбачають, що під час здійснення закупівлі послуг з поточного ремонту предмет закупівлі визначається за кожним окремим будинком, будівлею, спорудою, лінійним об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури.
Судом встановлено, що у тендерній документації, зокрема й у Додатку 2.2. позивач зазначив найменування робіт та вказав м.Чернігів, проте не вказав перелік об`єктів  (автомобільних доріг-вулиць на яких надаватимуться відповідні послуги). 
Таким чином, замовник, в порушення пункту 6 частини другої статті 22 Закону   №  922-VIII та пункту 3 розділу ІІ Порядку №  708, не визначив предмет закупівлі з поточного ремонту за кожним окремим лінійним об`єктом інженерно-транспортної інфраструктури та не зазначив конкретно місце, де повинні бути надані послуги.
На переконання колегії суддів не зазначення у тендерній  документації конкретних місць надання послуг з поточного ремонту вулично-дорожньої мережі призводить до порушення відкритості, прозорості та мети здійснення публічних закупівель, оскільки як контролюючі органи так і громадськість у такому випадку фактично позбавлені можливості здійснити контроль за використанням бюджетних коштів, оцінити якість виконання ремонтних робіт та їх фактичне виконання.
Аналогічна правова позиція наведена Верховним Судом  у постановах від 30  березня 2023  року у справі №  420/11945/21, від 06 червня 2023 року у справі № 420/7871/21.
Щодо недотримання замовником вимог абзацу першого пункту 28 Особливостей, яке  полягало в тому, що при визначенні умов не повернення забезпечення тендерної документації, замовником не враховано строки подання документів переможцем, визначених Особливостями, колегія суддів зазначає наступне.
Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 12 жовтня 2022 р. № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», (далі - Особливості).
Абзацом першим пункту 28 Особливостей визначено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог  статті 22  Закону з урахуванням цих особливостей. Тобто, тендерна документація повинна відповідати вимогам статті 22 Закону №922.
Суд першої інстанції зазначив, що норми Закону України мають вищу юридичну силу ніж постанова Кабінету Міністрів України, а тому першочерговому застосуванню підлягають норми Закону.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає, що оскільки позивач здійснював публічну закупівлю в березні 2023 року,  то повинен проводити закупівлю на підставі вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та, з урахуванням особливостей Постанови № 1178.
В даному випадку у п. 3 тендерної документації позивачем передбачено  не повернення забезпечення тендерної пропозиції у разі ненадання  переможцем процедури закупівлі у строк, визначений частиною 6 ст.17 Закону №922, документів, що підтверджують відсутність підстав, встановлених статтею 17 Закону №922.
Частиною шостою статті 17 Закону №    922-VIII встановлено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2,3,5,6,8,12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті.
Водночас у абз.15 п.44 Особливостей зазначено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель  документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3,5, 6 і 12 та в абзаці 14 п.44 Особливостей. 
Колегія суддів зазначає, що дійсно при визначенні умов повернення забезпечення тендерної пропозиції, позивачем не враховано строки подання документів переможцем, визначених Особливостями, що є порушенням вимог абзацу першого пункту 28 Особливостей.
Згідно із розділом ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 р. № 552, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 01.10.2020 р. № 958/35241 (в подальшому Порядок № 552), у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Таким чином, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що ні Закону України "Про публічні закупівлі, ні Порядок № 552, не визначають у який саме спосіб замовник повинен усунути виявлені порушення, тобто, орган державного фінансового контролю на власний розсуд визначає спосіб усунення виявлених порушень. Для попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства контролюючий орган, визначаючи спосіб усунення порушень, повинен чітко зазначити, які саме дії (конкретний захід) повинен вжити замовник для усунення порушень.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постановах Верховного Суду від 15.06.2023 р. у справі № 160/15844/22, від 09.11.2023 р. у справі № 160/7811/22.
Судовим розглядом встановлено, що оскаржуваний висновок зобов`язує усунути виявлені порушення у визначеному законом порядку та визначає, як один із способів усунення порушення шляхом відміни відкритих торгів.
Відповідно до підпункту 2 п.47 Особливостей Замовник відміняє відкриті торги у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель.
Із врахуванням вищевикладених обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що оскаржуваний висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області № UA-2023-03-20-008621-a від 17.07.2023 є обгрунтованим, у зв`язку з чим не підлягає скасуванню.
З огляду на викладене у сукупності колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи. 
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення
Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно до пункту 2 частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Відповідно до частини першої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:  невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;  неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
          Керуючись ст.ст. 242, 308, 311, 315, 317, 322 КАС України, суд                                                                                          П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу Управління північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області задовольнити.
Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2023 року скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову Управлінню житлово-комунального господарства Чернігівської міської ради у повному обсязі. 
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя:                                                      Є.В. Чаку

          Судді:                                                                        Є.О. Сорочко

                                                                                          А.Ю. Коротких