П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М   У К Р А Ї Н И
         
22 березня 2024 року                                                                                    м. Київ
                                                                                                  
 Справа №361/3841/22
Апеляційне провадження №22-ц/824/5876/2024
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:                   судді-доповідача:     Соколової В.В.
суддів:                       Мережко М.В., Поліщук Н.В.
розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області,  ухваленого під головуванням судді Сердинського В.С., 09 червня 2023 року у м. Бровари, дата складення повного тексту рішення не зазначена, у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг в м. Києві та Київській області, про відшкодування збитків, стягнення моральної шкоди та застосування штрафних санкцій,
 
В С Т А Н О В И В
 
  У серпні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просила стягнути з відповідача на її користь збитки у виді упущеної вигоди у розміром 121121, 00 грн, пеню у розмірі 2096, 64 грн, моральну шкоду у розмірі 50000, 00 грн; зобов`язати відповідача повернути позивачу 100% оплату за не надану позивачу послугу в розмірі 72800, 40 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач здійснила монтаж генеруючої установки, яка виробляє електричну енергію з енергії сонячного випромінювання на даху свого будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
10 липня 2021 року з метою підключення генеруючої установки свого приватного домогосподарства до електричних мереж системи розподілу позивач через вебсайт https://www.drek-krem.com.ua/ua/contractonline подала відповідачу заяву-приєднання до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії. Таким чином, позивач виконала умови укладення договору з відповідачем ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», викладені у підпунктах 2.1.3, 2.1.5 Розділу підпункту 3.1.7. пункту 3.1. Розділу ІІІ Правил роздрібної торгівлі, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14 березня 2018 року №312.
10 червня 2021 року та 21 червня 2022 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на підставі заяви-повідомлення від 10 червня 2021 року були оформлені паспорти точки/точок розподілу електричної енергії щодо підключення напруги 220 Вольт до домогосподарства та підключення напруги 380 Вольт до генеруючої установки позивача.
22 червня 2022 року між ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» та позивачем було складено акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін.
06 серпня 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було розглянуто заяву позивача від 10 червня 2021 року про приєднання електроустановки до типового договору №Р06072116249 від 06 липня 2021 року та видано позивачу технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок (ідентифікатор) №ТУ002482190721 1 10,06 1 000000 1; розрахунок вартості плати за приєднання до електричних мереж (ідентифікатор) №ТУ002482190721 1 10 06 1 000000 1; рахунок на оплату вартості плати за приєднання. Крім того,  у листі відповідач повідомив позивача про набрання чинності технічними умовами у разі оплати позивачем послуги із стандартного приєднання протягом 20 днів.
Крім того, у додатку №2 від 10 червня 2021 року до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» повідомило позивачу (споживачу) його особовий рахунок о/р НОМЕР_1 , відкритий відповідачем.
06 серпня 2021 року ОСОБА_1 оплатила послуги із стандартного приєднання та встановлення лічильника обліку в повному обсязі, що підтверджується квитанцією №0.0.2221000511.1 на суму 72800, 40 грн згідно із рахунком № НОМЕР_2 від 20 липня 2021 року та квитанцією №0.0.2220992198.1 на суму 10589, 50 грн згідно із рахунком № НОМЕР_3 від 20 липня 2021 року.
Однак, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не було приєднано генеруючу установку приватного домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 , до електричних мереж системи розподілу у строк 60 календарних днів, встановлений пунктом 4.2.4. Глави 4.2. Розділу IV Кодексу системи розподілу, починаючи з наступного робочого дня від дати здійснення оплати позивачем послуги із стандартного приєднання, тобто з 09 серпня 2021 року до 06 жовтня 2021 року.
Фактично послуги із стандартного приєднання для електроустановок замовника позивача відповідач надав лише 20 червня 2022 року, що підтверджується актом  №Ц22/030695.
Протягом всього періоду ненадання послуг ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не повідомило позивача про необхідність збільшення строку надання послуги з приєднання та про причини ненадання послуги у встановлені законом строки, про форс-мажорні обставини, що передбачено абзацом другим пункту 4.2.4. Глави 4.2. Розділу IV Кодексу системи розподілу.
Відтак, внаслідок невиконання ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» своїх зобов'язань перед позивачем, останній була завдана моральна шкода, збитки у виді упущеної вигоди, а також підлягає застосуванню до відповідача штрафні санкції, встановлені діючим законодавством.
09 серпня 2022 року позивач звернулася до відповідача із заявами про повернення грошей, сплату пені за порушення строків виконання зобов`язання, відшкодування моральної шкоди та упущеної вигоди. Однак, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» відмовило позивачу у вирішенні спору в порядку досудового врегулювання, що, у свою чергу, стало підставою для звернення до суду із вказаним позовом.
  
Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 червня 2023 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг в м. Києві та Київській області, про відшкодування збитків, стягнення моральної шкоди та застосування штрафних санкцій - відмовлено.
Рішення суду мотивовано тим, що відповідачем 20 жовтня 2021 року було виконано будівельно-монтажні роботи за умовами типового договору про стандартне приєднання до електричних мереж, що свідчило про виконання умов спірного договору. Позивач не зверталась до відповідача щодо укладення договору про розподіл електричної енергії, не надала документів, передбачених п.2.1.8 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №312, а тому засіб обліку їй не встановлювався, отже договір про розподіл електричної енергії було укладено після відповідного звернення.
Щодо стягнення збитків у виді упущеної вигоди, суд першої інстанції виходив з відсутності порушення відповідачем недотримання строків приєднання до договору, а  тому факт протиправної поведінки, який є одним із обов`язкових елементів складу цивільного правопорушення, відсутній.
Щодо стягнення моральної шкоди, суд першої інстанції вказав на те, що договором про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу не передбачено право позивача на відшкодування моральної шкоди за неналежне виконання договірних зобов`язань.
 
Не погодилась із вказаним рішення суду ОСОБА_1 , нею подано апеляційну скаргу, в якій вона посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Вказує на те, що відповідачем було порушено строки приєднання генеруючої установки її приватного домогосподарства до електричних мереж системи розподілу, які складали 60 календарних днів. Вказує, що послугу зі стандартного приєднання було надано лише 20 червня 2022 року, що підтверджується Актом №Ц22/0360695.
Зазначає, що протягом строку з 09 серпня 2021 року до червня 2022 року  відповідач не повідомляв позивача про необхідність збільшення строку надання послуги з приєднання, про причини ненадання послуги у встановлені законом строки, про форс мажорні обставини та що передбачено абз.2 п. 4.2.4. глави 4.2. Розділу ІV «Кодексу системи розподілу». За таких обставин, відповідач  завдав  позивачу моральної шкоди, збитків у виді упущеної вигоди.
Вказує, що нею було надано всі належні докази на підтвердження позовних вимог, зокрема, було доведено, що повідомлення про надання послуги з приєднання, складене відповідачем 20 жовтня 2021 року та подане суду 27 березня 2023 року, підтверджує неправдивість дій відповідача, викладених в повідомленні щодо дійсних обставин. Крім того, відповідач сам підтвердив, що він забезпечив приєднання електроустановок об`єкта замовника, але не підключив.
Крім того, Національна Комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕП) за результатами перевірки скарги ОСОБА_1 від 14 жовтня 2021 року та від 17 листопада 2021 року дійшла висновку, що  відповідачем не було надано послугу з приєднання, хоча вона мала бути надана до 07 жовтня 2021 року включно.
На підставі викладеного, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
 
Стороною відповідача подані письмові пояснення, в яких він вказує, що позивач повинна була звернутись із заявою на укладення Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, однак зробила це лише 01 лютого 2022 року, а отже з їх боку не має прострочення виконання зобов`язань.
Ураховуючи те, що роботи по приєднанню об`єкта замовникадо електричних мереж системи розподілу було завершено 20 жовтня 2021 року, перевищення строку не становило 120 календарних днів, з огляду на те, що оплачені позивачем послуги, надані відповідачем у повному обсязі, а послуги зі встановлення приладу обліку не входять до послуг стандартного приєднання до електричних мереж систем розподілу.
Тому сторона відповідача вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.
 
У порядку ч.1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Згідно з ч.13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
Заслухавши доповідь судді, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів виходить з такого.
По суті спірних правовідносин апеляційним судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.
 
Вирішуючи позовні вимоги про застосування міри відповідальності визначеної умовами договору колегія суддів апеляційного суду виходить з такого.
 
10 червня 2021 року позивач ОСОБА_1 , як власник житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 ,  звернулася до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» із заявою-повідомленням про те, що в її приватному домогосподарстві здійснено монтаж генеруючої установки, яка виробляє енергію з енергії сонячного випромінювання та/або енергії вітру. В додатку до цієї заяви були надані: однолінійна схема підключення генеруючої установки приватного домогосподарства з використанням мережевного інвертора та копія технічної документації на комплектуючі та електричне устаткування генеруючої установки з декларацією відповідності продукції /а.с.6-10/.
Також 10 червня 2021 року позивачем відповідачу була подана заява на укладення Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії та заява-приєднання. Замовлена до приєднання потужність складала 31 кВт (другий ступінь потужності) /а.с.70-73/.
Сторонами визнані обставини укладення між ними Типового договору про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу від 06 липня 2021 року.
Матеріали справи містять текст Типового договору про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу /а.с.16-17/.
Відповідно до п. 2. вказаного договору виконавець забезпечує надання послуги з приєднання електроустановок об`єкта замовника (будівництво, реконструкція, технічне переоснащення та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта замовника від точки забезпечення потужності до точки приєднання) відповідно до схеми зовнішнього електрозабезпечення і проектної документації та здійснює підключення електроустановок об`єкта замовника до електричних мереж системи розподілу на умовах цього договору. Замовник оплачує виконавцю вартість приєднання до електричних мереж системи розподілу на умовах цього договору.
У п. 3 договору  визначені обов`язки виконавця, зокрема:  
§ розпочати приєднання об`єкта (електроустановок) замовника до електричних мереж системи розподілу після оплати замовником послуги з приєднання відповідно до умов цього договору; 
§ забезпечити в установленому порядку приєднання (будівництво та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання) об`єкта (електроустановок) замовника до електричних мереж системи розподілу у строки, встановлені Кодексом.
§ здійснити первинне підключення електроустановок замовника з метою проведення випробовувань електрообладнання схеми зовнішнього електрозабезпечення електроустановок замовника та підключити елелктроустановки замовника до електричних мереж системи розподілу після повної (стовідсоткової) оплати послуг з приєднання з приєднання впродовж 5 робочих днів після отримання заяви замовника або впродовж 10 робочих днів, якщо підключення потребує припинення електропостачання інших користувачів, після виконання сторонами умов цього договору та укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії (або внесення змін до діючих договорів)
Замовник зобов`язаний оплатити на умовах цього договору вартість наданих виконавцем послуг з приєднання електроустановок замовника до електричних мереж системи розподілу в точку приєднання.
Відповідно до п. 3.4.1 договору замовник має право контролювати, у тому числі через особистий кабінет на веб-сайті виконавця та шляхом письмових запитів до виконавця, виконання ним зобов`язань щодо будівництва електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта замовника від точки забезпечення потужності до точки приєднання, хід виконання робіт, пов`язаних із наданням послуги приєднання.
Згідно з п.4.1. договору замовник сплачує попередню оплату за приєднання на поточний рахунок ОСР у розмірі 100 відсотків плати, у випадку відсутності необхідності відведення земельних ділянок під будівництво об`єктів електроенергетики для приєднання його електроустановок, упродовж 20 робочих днів починаючи з наступного робочого дня віддати отримання технічних умов, розрахунку вартості плати за приєднання до електричних мереж та рахунку на сплату плати за приєднання.
У п.5 договору визначена відповідальність сторін. 
Так, у п.5.3. визначено, що за порушення строків виконання зобов`язань за цим договором винна сторона сплачує іншій стороні пеню в розмірі 0,1 % вартості послуги з приєднання за кожен день прострочення.
У разі  порушення виконавцем послуг зобов`язання щодо строків надання послуги з приєднання:
у разі перевищення строку надання послуги з приєднання, встановленого цим договором, від 10 до 20 календарних днів плата за приєднання, визначена п.4.1. розділу 4 цього договору, зменшується на 10 відсотків (крім випадків, визначених Кодексом);
у разі перевищення строку надання послуги з приєднання, встановленого цим договором, від 20 до 120 календарних днів плата за приєднання, визначена п.4.1. розділу 4 цього договору, зменшується на 10 відсотків (крім випадків, визначених Кодексом);
у разі перевищення строку надання послуги з приєднання, встановленого цим договором, більше ніж на 120 календарних днів виконавець послуг зобов`язаний повернути замовнику кошти, отримані як попередня оплата (у розмірі 100 відсотків плати, визначеної п.4.1. розділу 4 цього договору (крім випадків, визначених Кодексом);
Згідно із п. 5.4 договору сторони не несуть відповідальність за невиконання умов цього договору, якщо це спричинено дією обставин непереборної сили. Сторона, для якої виконання зобов`язань стало неможливим унаслідок дії обставин непереборної сили, має не пізніше ніж через 10 днів письмово повідомити іншу сторону про початок, тривалість та вірогідну дату припинення дії обставин непереборної сили. Факт дії обставин непереборної сили підтверджується відповідною довідкою Торгово-промислової палати України або її територіальним представництвом. Строк виконання зобов`язань за цим договором у такому разі продовжується на строк дії обставин непереборної сили.
Згідно із п. 6.1 договору факт надання послуги з приєднання підтверджується наданим ОСР замовнику відповідно до пункту 4.8.2 Глави 4.8 Розділу IV Кодексу повідомлення про надання послуги з приєднання.
Повідомлення про надання послуги з приєднання надається замовнику ОСР не пізніше ніж на 3-й робочий день після завершення будівельно-монтажних робіт та/або подання робочої напруги та проведення випробовувань електрообладнання замовника або обладнання зовнішнього електропостання замовника.
19 липня 2021 року відповідачем були розроблені Технічні умови стандартного приєднання № ТУ002482190721 1 10 16 1 0000001 /а.с.12,79-80,100/.
06 серпня 2021 року позивач отримала листа відповідача, згідно з яким позивачу було надано примірники технічних умов стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок, розрахунок вартості плати за приєднання до електричних мереж та рахунок на оплату плати за приєднання, що були сформовані на підставі заяви про приєднання електроустановки певної потужності до Типового договору №Р06072116249 від 06 липня 2021 року. Додатково повідомлено, що Договір приєднання вважається укладеним з дати подання заявником належним чином оформленої заяви про приєднання та документів, що додаються до нею. Наголошено на необхідності оплати послуги із стандартного приєднання протягом 20 днів з дня отримання технічних умов. Окремо звернуто увагу, що послуга з приєднання до електричних мереж, яку надає відповідач не включає послугу із забезпечення влаштування комерційного обліку електричної енергії та вказано на необхідність визначитись із суб`єктом господарювання, який виконає влаштування комерційного обліку електричної енергії /а.с.11-13,77-78,98-99/.
06 серпня 2021 року позивачем було здійснено оплату вартості стандартного приєднання у розмірі 72800, 40 грн /а.с.14,15,81/.
14 жовтня 2021 року позивач звернулась зі скаргою до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, в якій вказувала, що 06 серпня 2021 року нею було здійснено оплату послуг ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» зі стандартного приєднання, проте у строк 60 календарних днів виконавець не здійснив приєднання електроустановок та не надав повідомлення про збільшення цього строку /а.с.18-19/.
В листі від 21 жовтня 2021 року Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, вказала, що звернулась до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» щодо надання пояснень із порушених у зверненні питань, тому відповідь буде надана  після надання і опрацювання всіх пояснень /а.с.20/.
В листі від 11 листопада 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» підтвердив обставини укладення між ним та позивачем Типового договору про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу від 06 липня 2021 року, невід`ємними додатками до якого є Технічні умови стандартного приєднання № ТУ002482190721 1 10 16 1 0000001 від 19 липня 2021 року. Заначено, що компаніє було розроблено проектну документацію на зовнішнє електропостачання житлового будинку до межі належної позивачу ділянки та визначено орієнтовний термін виконання будівельно-монтажних робіт до 30 листопада 2021 року. Також принесено вибачення за тимчасові незручності /а.с.21/.
В листі від 05 листопада 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» повідомив Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про те, що між ним та позивачем Типового договору про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу від 06 липня 2021 року, невід`ємними додатками до якого є Технічні умови стандартного приєднання № ТУ002482190721 1 10 16 1 0000001 від 19 липня 2021 року. Вказано, що позивачем 06 серпня 2021 року здійснено оплату вартості стандартних приєднань в розмірі 72800,4 грн. Також зазначено, що компанією було розроблено проектну документацію на зовнішнє електропостачання житлового будинку до межі належної позивачу ділянки та визначений орієнтовний термін виконання будівельно-монтажних робіт 30 листопада 2021 року /а.с.57-58,106/.
В листі від 01 грудня 2021 року Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, повідомила, що вбачає в діях ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» ознаки порушення вимог п.26 п.2.2. глави 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу енергії, затверджених НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1470, щодо не дотримання строків надання послуги з стандартного приєднання до електричних мереж та вказано на право позивача звернутись із заявою про відшкодування коштів та сплати пені /а.с.22-23,53-56/.
В листі від 03 грудня 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» підтвердив обставини укладення між ним та позивачем Типового договору про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу від 06 липня 2021 року, невід`ємними додатками до якого є Технічні умови стандартного приєднання № ТУ002482190721 1 10 16 1 0000001 від 19 липня 2021 року. Заначено, що компаніє було розроблено проектну документацію на зовнішнє електропостачання житлового будинку до межі належної позивачу ділянки та 20 жовтня 2021 року було виконано комплекс будівельно-монтажних робіт, в частині зовнішнього електропостачання (від точки забезпечення потужності до точки приєднання). Однак, посилаючись на запровадження карантинних заходів, вказали на затримку у погодженні проектної документації із органами місцевого самоврядування, принесли свої вибачення та вказали що після завершення робіт повідомлять позивача /а.с.23/.
В листі від 02 лютого 2022 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» повідомив Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про те, що між ним та позивачем Типового договору про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу від 06 липня 2021 року. Вказано, що позивачем 06 серпня 2021 року здійснено оплату вартості стандартних приєднань в розмірі 72800,40 грн. Також зазначено, що компанією було розроблено проектну документацію на зовнішнє електропостачання житлового будинку до межі належної позивачу ділянки та виконано будівельно-монтажні роботи 20 жовтня 2021 року. Затримка у виконанні робіт обумовлена не залежними від компанії обставинами, а саме запровадженням карантинних заходів /а.с.59-61,107-108/.
Матеріали справи містять копію повідомлення про надання послуги з приєднання від 20 жовтня 2021 року, в якому вказано, що виконавець надав, а замовник отримав послугу із забезпечення приєднання електроустановок об`єкта замовника на загальну суму 72800,40 грн /а.с.63-64,105/.
Також в матеріалах справи наявна копія повідомлення ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» від 01 лютого 2022 року про приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії та звернуто увагу на необхідність укладення договору з електропостачальником, яким на території Київської області є ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» /а.с.25,69/.
01 лютого 2022 року позивачем здійснена заява-приєднання до договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг  ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» /а.с.65-66/.
Також 01 лютого 2022 року позивачем здійснена заява-приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» /а.с.67/.
01 лютого 2022 року позивачу був виданий паспорт точки розподілу електричної енергії /а.с.68/.
20 червня 2022 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» був складений Акт № Ц22/ зміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку засобу у домоволодіння позивача, який містить підпис  позивача /а.с.26/. 
21 червня 2022 року позивачу був виданий паспорт точки розподілу електричної енергії /а.с.27/.
22 червня 2022 року був складений Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін /а.с.28/.
22 червня 2022 року сторонами була підписана Додаткова угода № 1 до Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №200825083 від 21 червня 2022 року, в якій вказано на досягнення згоди щодо внесення змін до паспорту точки розподілу електричної енергії /а.с.30/.
23 червня 2022 року позивачем була здійснена заява-повідомлення про встановлення генеруючої установки /а.с.29/.
06 липня 2022 року між позивачем та ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» був підписаний Додаток № 2 до Договору про постачання електричної енергії у вигляді Договору №419012717про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом приватним господарством від 04 липня 2022 року /а.с.32-33/.
08 серпня 2022 року позивач звернулась до відповідача із заявою про відшкодування коштів та сплату пені, відшкодування моральної шкоди за порушення строків надання послуг з приєднання, в якій  просила протягом 15 днів сплатити їй пеню в розмірі 2096,64 грн, повернути сплачені нею кошти в розмірі 72800,40 грн та 8824,58 грн, та сплати упущену вигоду у вигляді сплати за «зеленим» тарифом в розмірі 121121 грн /а.с.34/.
В листі від 01 вересня 2022 року  відповідач повідомив позивача про виконання ними всіх зобов`язань згідно з Договором про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу, вказав на те, що затримка у виконанні робіт обумовлена не залежними від компанії обставинами, приніс свої вибачення та зазначив, що розрахунки обсягу спожитої енергії проводяться згідно з показниками розрахункового засобу обліку /а.с.109-110/.
  
Згідно з п.1 ч.2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, є договори та інші правочини.
Згідно з ч.1 ст.509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ч.1 ст.526 ЦК України).
За змістом ст.ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до ст.6 цього Кодексу сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Статтею 638 ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст.629 ЦК України).
Відповідно до ч.ч.1, 2, 4 ст.631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Договір набирає чинності з моменту його укладення. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.
В силу ч.1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
 
Згідно з п. 70 ч. 1  ст. 1    Закону України «Про ринок електричної енергії» приєднання електроустановки (далі - приєднання) - це надання замовнику оператором системи передачі або оператором системи розподілу послуги із створення технічної можливості для передачі (прийняття) у місце приєднання електроустановки замовника відповідної потужності до електричних мереж системи передачі або системи розподілу (у тому числі новозбудованих) електричної енергії необхідного обсягу з дотриманням показників її якості та надійності.
Положеннями  ст. 21 Закону України «Про ринок електричної енергії»визначено наступне. 
Оператор системи передачі та оператори систем розподілу не мають права відмовити в приєднанні електроустановок замовника до системи передачі або системи розподілу за умови дотримання замовником кодексу системи передачі та кодексу систем розподілу, процедури приєднання, визначеної в кодексі системи передачі та кодексі систем розподілу (абзац 1 ч.1 цієї статті). 
Залишення оператором системи передачі або оператором системи розподілу заяви про приєднання електроустановки замовника до системи передачі або системи розподілу з будь-яких підстав без розгляду, повернення такої заяви, залишення її без руху, відмова у її прийнятті не допускається (абзац 4 ч.1 цієї статті).
Послуга з приєднання електроустановок замовника до системи передачі та системи розподілу є платною послугою та надається оператором системи передачі або оператором системи розподілу відповідно до договору про приєднання (ч.3 цієї статті).
Порядок приєднання до електричних мереж оператора системи передачі та операторів систем розподілу визначається кодексом системи передачі та кодексом систем розподілу і має бути прозорим, забезпечувати ефективне та недискримінаційне приєднання до системи передачі та систем розподілу.
Порядок приєднання має визначати, у тому числі, процедурні питання, умови приєднання, типові форми договорів про приєднання. 
Кодексом системи розподілу визначаються умови приєднання електроустановок замовників до електричних мереж власників, які не є операторами системи розподілу (ч.4 цієї статті).
 Оператор системи розподілу надає послугу із стандартного приєднання відповідно до умов договору про приєднання, а саме готує технічне завдання на проектування, забезпечує розроблення та узгодження з іншими заінтересованими сторонами проектної документації на будівництво, реконструкцію та/або технічне переоснащення електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення електроустановок замовника (до точки приєднання електроустановок замовника), здійснює заходи щодо відведення земельних ділянок для розміщення об`єктів електроенергетики, забезпечує виконання будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт, а також здійснює первинне підключення об`єкта замовника у строки, визначені кодексом системи розподілу (ч.5 цієї статті).
З метою узгодження із заінтересованими особами, зокрема з органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, проектної документації на будівництво та/або технічне переоснащення електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення електроустановок замовника (до точки приєднання електроустановок замовника), проектної документації на будівництво електричних мереж лінійної частини приєднання (далі - проектної документації), отримання від заінтересованих осіб, зокрема від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій інформації, документів і відомостей, вихідних даних, у тому числі про наявні та раніше запроектовані інженерні та транспортні мережі, умов та обмежень, необхідних дозволів для розроблення та подальшого узгодження проектної документації, виконання будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт, обміну відповідною інформацією, документами та відомостями запроваджується механізм «єдиного вікна».
Механізм «єдиного вікна» надає можливість взаємодії розробників проектної документації, її замовників, операторів систем розподілу, виконавців будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт із заінтересованими особами, зокрема з органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, шляхом подання в електронному вигляді через Єдиний державний інформаційний веб-портал "Єдине вікно замовників та розробників проектної документації" проектної документації, документів та відомостей, інформаційних повідомлень, звернень, заяв, запитів та отримання необхідної інформації, документів, відомостей, узгоджень, дозволів, передбачених законодавством (ч.7 цієї статті).
Згідно до п.1.2 Правил приєднання електроустановок до електричних мереж затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики № 32 від 17 січня 2013 року - договір про приєднання до електричних мереж - письмова домовленість сторін, що є документом встановленої форми, який визначає зміст та регулює правовідносини між сторонами щодо приєднання електроустановок замовника до електричних мереж власника електромереж (далі - договір про приєднання).
Вимоги та правила, які регулюють взаємовідносини операторів систем розподілу (далі - ОСР), оператора системи передачі (далі - ОСП), користувачів системи розподілу (далі користувачі) та замовників послуг з приєднання щодо оперативного та технологічного управління системою розподілу, її розвитку та експлуатації, забезпечення доступу та приєднання електроустановок визначає Кодекс систем розподілу, затверджений постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №310.
Порядок приєднання до електричних мереж систем розподілу регулюється розділом ІV Кодексу систем розподілу, затверджений постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №310.
Відповідно до п.4.2.1. глави 4.2 розділу IV Кодексу систем розподілу у редакції постанови НКРЕКП №310 від 14 березня 2018 року (зі змінами) у редакції постанови НКРЕКП №1209 від 24 червня 2020 року, яка діяла під час спірних правовідносин, ОСР надає послугу зі стандартного приєднання відповідно до умов договору про стандартне приєднання.
  У пункті 4.2.2. глави 4.2 розділу IV Кодексу систем розподілу визначено, послуга зі стандартного приєднання передбачає виконання комплексу робіт, а саме:
-    розроблення технічних умов, включаючи вимоги щодо влаштування вузла комерційного обліку;
-    підготовку технічного завдання на проєктування;
-    розроблення та узгодження з іншими заінтересованими сторонами проєктної документації на будівництво, реконструкцію та/або технічне переоснащення електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення електроустановок замовника (до точки приєднання електроустановок замовника);
-    здійснення заходів щодо відведення земельних ділянок для розміщення об'єктів електроенергетики;
-    перевірка та погодження ОСР проєктної документації замовника на відповідність вимогам технічних умов у частині вибору параметрів електричного обладнання на станційному об`єкті (трансформаторна підстанція) замовника та узгодження електричних мереж замовника із електричними мережами ОСР на напрузі приєднання 6 кВ та вище;
-    виконання будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт.
-    послуга зі стандартного приєднання не включає послугу з влаштування комерційного обліку електричної енергії.
Згідно з 4.2.3. глави 4.2 розділу IV Кодексу систем розподілу процедура надання послуги стандартного приєднання передбачає:
-    надання замовником ОСР заяви про приєднання та необхідних документів, визначених у пункті 4.4.2 глави 4.4 цього розділу;
-    визначення типу приєднання залежно від відстані та величини потужності. Відстань визначається по прямій лінії від точки приєднання електроустановок замовника до точки (місця) забезпечення потужності ступеня напруги 0,4 - 20 кВ, що відповідає ступеню напруги в точці приєднання. За величину потужності приймається загальна величина потужності електроустановок замовника разом з існуючою дозволеною потужністю. У разі недосягнення згоди щодо визначення типу приєднання сторони, у тому числі разом з представниками центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, мають на місцевості спільно провести необхідні вимірювання, на підставі яких остаточно визначається тип приєднання;
-    підготовку і видачу замовнику проєкту договору про стандартне приєднання, підписаного ОСР, та технічних умов, що є невід`ємним додатком до такого договору, підписання замовником договору про приєднання;
-    реєстрацію ОСР підписаного двома сторонами договору про приєднання;
-    оплату замовником вартості приєднання відповідно до умов договору про приєднання;
-    підготовку ОСР проєкту зовнішнього електрозабезпечення;
-    подання замовником розробленої ним проєктної документації на погодження ОСР щодо її відповідності вимогам технічних умов у частині вибору параметрів електричного обладнання на станційному об`єкті (трансформаторна підстанція) замовника та узгодження технічних параметрів електричних мереж замовника із технічними параметрами електричних мереж ОСР на напрузі приєднання 6 кВ та вище;
-    виконання ОСР будівельних робіт в електричних мережах від точки забезпечення
-    потужності до точки приєднання електроустановок замовника;
-    подання ОСР робочої напруги в точку приєднання електроустановок замовника (на контактні з`єднання електричних мереж (межа балансової належності));
-    підписання акта надання послуги з приєднання сторонами договору;
-    улаштування вузла (вузлів) вимірювання, що виконує ОСР або незалежний постачальник послуги комерційного обліку за вибором замовника, що надається на договірних засадах відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку.
Відповідно до п. 4.2.4. Кодексу систем розподілу строк надання послуги зі стандартного приєднання для електроустановок замовника першого ступеня потужності становить 45 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання. Для електроустановок замовника другого ступеня потужності цей строк становить 60 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання.
  У разі необхідності збільшення строку надання послуги зі стандартного приєднання через затримку здійснення заходів щодо відведення земельних ділянок для розміщення відповідних об`єктів електроенергетики (затримка в погодженні власника (власників) або користувача (користувачів) земельної ділянки (земельних ділянок)) ОСР не пізніше ніж за 10 календарних днів до закінчення строку надання послуги з приєднання письмово (або у спосіб, узгоджений із замовником) повідомляє замовника про збільшення строку проектування не більше ніж на 30 календарних днів (з наданням документального підтвердження причин виникнення затримки та зазначенням найменування організацій, до яких звернувся ОСР щодо питання вирішення землевідведення з наданням копій офіційного листування). У разі неможливості здійснення ОСР у зазначені строки заходів щодо відведення земельних ділянок для розміщення відповідних об`єктів електроенергетики (із причин, не залежних від ОСР) пеня за порушення строків виконання зобов`язання за договором про приєднання на строк здійснення заходів щодо відведення земельних ділянок для розміщення відповідних об`єктів електроенергетики не сплачується, а плата за приєднання не підлягає зменшенню.
Відповідно до пункту 4.7.5. Кодексу систем розподілуподання робочої напруги для проведення випробувань електрообладнання замовника здійснюється на підставі заяви замовника (уповноваженої ним особи) та після надання ОСР укладених замовником договорів (або внесення змін до діючих договорів) згідно з вимогами, встановленими на ринку електричної енергії, на строк проведення випробувань.
Заява замовника має містити дані про кількість електричної енергії, потужність (добові графіки навантаження) та строки проведення випробувань. До заяви додається повідомлення про готовність електроустановок замовника до прийняття робочої напруги, а у випадках подачі напруги на електроустановки замовника, визначених пунктом 4.7.3. цієї глави, додатково програма випробувань.
Подання робочої напруги для проведення випробувань електрообладнання здійснюється протягом 5 робочих днів після отримання заяви замовника або 10 робочих днів, якщо подання напруги потребує припинення електропостачання інших Користувачів (пункт 4.7.6. Кодексу систем розподілу).
У пп.4.8.1. пункту 4.8. Кодексу систем розподілу передбачено, що підключення електроустановок замовника до електричної мережі здійснюється власником таких мереж.
ОСР після завершення робіт з приєднання повідомляє замовника про готовність власних мереж до підключення електроустановок замовника, надає довідку про виконання технічних умов у частині зовнішнього електрозабезпечення. Зазначена довідка є підставою для укладання замовником договорів (або внесення змін до діючих договорів) згідно з вимогами, встановленими на ринку електричної енергії (пп.4.8.2. пункту 4.8. Кодексу систем розподілу).
Замовник надає ОСР заяву на підключення разом із заявою на укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії та з пакетом документів, перелік яких передбачений пунктом 11.3.5 глави 11.3 розділу XI цього Кодексу, а також додатково надає документ, що підтверджує отримання замовником послуги з улаштування комерційного обліку електричної енергії     (пп.4.8.3. пункту 4.8. Кодексу систем розподілу).
Підключення електроустановок замовника до електричної мережі здійснюється протягом 5 робочих днів після отримання заяви замовника або 10 робочих днів, якщо підключення потребує припинення електропостачання інших Користувачів (пп. 4.8.4. пункт 4.8. Кодексу систем розподілу).
Фактом виконання зобов`язання ОСР з приєднання об`єкта замовника (будівництва електричних мереж зовнішнього електропостачання об`єкта замовник від місця забезпечення потужності в точку приєднання) є факт подачі напруги в узгоджену точку приєднання. Факт надання послуги з приєднання підтверджується актом щодо надання послуги з приєднання. Акт щодо надання послуги з приєднання оформлюється сторонами після подання робочої напруги та проведення випробувань електрообладнання замовник або обладнання зовнішнього електрозабезпечення замовника (пп.4.8.5. пункту 4.8. Кодексу систем розподілу).
 
Відповідно до п.1.2 Правил приєднання електроустановок до електричних мереж визначені наступні ступені потужності для стандартного приєднання: перший ступінь - до 16 кВт включно; другий ступінь - від 16 кВт до 50 кВт включно; третій ступінь - від 50 кВт до 160 кВт включно.
  
В силу ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється  засадах змагальності. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненнями чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
В порядку ч.ч.1,4 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
 
Судом встановлено, що між ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», виконавцем, та ОСОБА_1., як замовником було укладено договір про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу.
Умовами договору визначено, що відповідач, як виконавець послуг, забезпечує приєднання електроустановок об`єкта замовника (будівництво, реконструкція, технічне переоснащення та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта Замовника від точки забезпечення потужності до точки приєднання) відповідно до схеми зовнішнього електрозабезпечення і проектної документації та здійснює підключення електроустановок об`єкта замовника до електричних мереж системи розподілу на умовах цього договору. Замовник оплачує виконавцю послуг вартість приєднання до електричних мереж системи розподілу на умовах цього договору.
Положеннями п. 3.1. договору  визначено, що відповідач мав забезпечити в установленому порядку приєднання (будівництво та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання) об`єкта (електроустановок) замовника до електричних мереж системи розподілу у строки, встановлені Кодексом та здійснити первинне підключення електроустановок замовника з метою проведення випробувань електрообладнання схеми зовнішнього електрозабезпечення електроустановок замовника та підключити електроустановки замовника до електричних мереж системи розподілу після повної (стовідсоткової) оплати послуг з приєднання з приєднання впродовж 5 робочих днів після отримання заяви замовника.
Виходячи з положень п.4.2. Розділу 4 Кодексу систем розподілу для електроустановок замовника другого ступеня потужності цей строк становить 60 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання.
З матеріалів справи вбачається, і це визнається відповідачем, що позивачем була здійснена оплата послуг приєднання електроустановки замовника до електричних мереж системи розподілу 06 серпня 2021 року.
Відповідач стверджує, що 20 жовтня 2021 року були виконані будівельно-монтажні роботи в частині зовнішнього електропостачання (від точки забезпечення потужності до точки приєднання). Датою 20 жовтня 2021 року видано і повідомлення про надання послуги з приєднання.
За умовами п. 6.1 договору факт надання послуги з приєднання підтверджується наданим ОСР замовнику повідомлення про надання послуги з приєднання.
Повідомлення про надання послуги з приєднання надається замовнику ОСР не пізніше ніж на 3-й робочий день після завершення будівельно-монтажних робіт та/або подання робочої напруги та проведення випробувань електрообладнання замовника або обладнання зовнішнього електропостачання замовника.
А отже умови договору свідчать про те, що повідомлення про надання послуги з приєднання надається після завершення будівельно-монтажних робіт та/або подання робочої напруги та проведення випробувань електрообладнання замовника, тобто після завершення всього комплексу робіт. Також у п.3 договору визначений обов`язок відповідача щодо проведення первинного випробування та підключення електроустановки впродовж 5 робочих днів після повної оплати.  
Положеннями ч. 5 ст. 21 Закону України також визначено, що  оператор системи розподілу надає послугу із стандартного приєднання, а саме, готує технічне завдання на проектування, забезпечує розроблення та узгодження з іншими заінтересованими сторонами проектної документації на будівництво, реконструкцію та/або технічне переоснащення електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення електроустановок замовника (до точки приєднання електроустановок замовника), забезпечує виконання будівельно-монтажних та пусконалагоджувальних робіт, а також здійснює первинне підключення об`єкта замовника у строки, визначені кодексом системи розподілу. Тобто послуга із стандартного приєднання передбачає виконання комплексу робіт оператором системи розподілу, в тому числі  первинне підключення об`єкта замовника у строки визначені Кодексом. Тобто у визначений Кодексом строк 60 календарних днів мав бути проведений весь комплекс робіт, починаючи з розробки технічної документації і закінчуючи первинним підключенням об`єкта. 
У листі від 03 грудня 2021 року відповідач, посилаючись на запровадження карантинних заходів, вказав на затримку у погодженні проектної документації із органами місцевого самоврядування, принесли свої вибачення та вказали, що після завершення робіт повідомлять позивача. Однак, виходячи з положень Закону України обмін інформацією здійснюється в електронному вигляді через Єдиний державний інформаційний веб-портал «Єдине вікно замовників та розробників проектної документації». А отже посилання відповідача на введені карантинні заходи не вбачаються переконливими.
 Відповідачем у відповідності до п. 4.2.4 глави 4.2 розділу ІV Кодексу систем розподілу не надсилались позивачу повідомлення про продовження строків надання послуги з приєднання. А з матеріалів справи вбачається, що протягом грудня 2021 року і до червня 2022 року сторонами вчинялось ряд дій, що свідчить про незавершений процес надання послуги з приєднання електроустановки позивача.
Слід погодитись з твердженням сторони відповідача про те, що у комплекс їх робіт не входить послуга з влаштування комерційного обліку електричної енергії. Однак даних про необхідність влаштування комерційного обліку електричної енергії матеріали справи не містять. Відповідачем була висунута позивачу лише вимога про необхідність укладення договору з електропостачальником в листі від 01 лютого 2022 року і позивачем в цей же день здійснена заява-приєднання до договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг  ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія». 
В ході розгляду справи відповідач стверджував, що матеріали справи не містять доказів звернення позивача до відповідача із заявою в порядку пункту 4.7.5. Кодексу систем розподілу про подачу робочої напруги для проведення випробувань електрообладнання замовника. Однак, виходячи з положень Кодексу систем розподілу така заява подається замовником після надання ОСР укладених замовником договорів (або внесення змін до діючих договорів) згідно з вимогами, встановленими на ринку електричної енергії, на строк проведення випробувань. Такі договори були укладені між сторонами  лише в червні 2022 року.
Отже враховуючи, що позивачем була здійснена оплата послуг в розмірі 100 вартості робіт 06 серпня 2021 року, то відповідач виходячи з умов договору та чинного законодавства, мав виконати весь комплекс робіт надання послуги з приєднання електроустановки позивача протягом 60 календарних днів, тобто до 06 жовтня 2021 року, але фактично надання комплексу робіт було завершено в червні 2022 року, тобто з перевищенням строку на більше ніж 120 днів. При цьому матеріали справи не містять будь-яких доказів, які б свідчили про погодження сторін щодо іншого строку виконання зобов`язань за договором про приєднання електроустановки позивача до електричних мереж.
Обставини порушення відповідачем строку виконання взятих на себе зобов`язань фактично визнавались відповідачем у листах направлених позивачу та Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, і вказаною Комісією за результатами розгляду звернення позивача та наданих відповідачем пояснень були встановлені обставини порушення строків виконання зобов`язань відповідачем.
Отже встановивши, що відповідачем прийняті на себе за  Договором зобов`язання в частині  надання  послуги стандартного приєднання виконані з порушенням визначеного строку більш ніж на 120 календарних днів, апеляційний суд  визнає, що позивач відповідно до положень п. 5.3 Договору має право на повернення 100 % плати за послугу.
Як передбачає п.4.2.5. Кодексу систем розподілу, у випадку отримання послуги з приєднання до електричних мереж з порушенням вимог, встановлених пунктом 4.2.4 цієї глави (у разі перевищення строку надання послуги з приєднання), замовник має право звернутися до ОСР із заявою про відшкодування коштів та сплати пені за порушення строків надання послуги з приєднання за типовою формою, наведеною в додатку 7 до цього Кодексу. У разі отримання від замовника заяви про відшкодування ОСР зобов`язані протягом 15 робочих днів надати замовнику відповідну компенсацію або обґрунтовану відмову.
Тобто діюче законодавство визначає порядок розгляду заяви про відшкодування коштів за порушення строків надання послуг, рішення має бути прийнято протягом 15 днів у вигляді надання компенсації або обґрунтованої відмови.
Позивач реалізувала таке право 08 серпня 2022 року, однак відповідна заява позивача залишилась без реагування з боку відповідача.
А отже стягненню з відповідача на користь позивача підлягає сплачена нею за умовами договору сума в розмірі 72800,40 грн.
Колегія суддів  враховує, що прострочення на строк більше ніж 120 днів виникло до початку введення в Україні воєнного стану.
У позовних вимогах позивач посилаючись на положення п. п.5.3. договору також просить про стягнення  пені в розмірі 0,1 % вартості послуги з приєднання за кожен день прострочення в розмірі 2096,64 грн.
Однак аналізуючи умови укладеного між сторонами договору колегія суддів приходить до висновку, що сторонами визначено окремий вид відповідальності відповідача за порушення строків надання послуги з приєднання, який і підлягає до застосування. А одночасне стягнення плати в розмірі 100 % за прострочення виконання зобов`язання на строк понад 120 календарних днів та пені за прострочення виконання зобов`язання за той же строк є подвійним стягненням за несвоєчасне виконання зобов`язання щодо надання послуги з приєднання електроустановки, тобто подвійною відповідальністю за порушення зобов`язання, що суперечить положенням ст. 61 Конституції України, якими встановлена заборона подвійного притягнення до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. При цьому колегією суддів врахована позиція Великої Палати Верховного Суду викладена  у Постанові від 01 червня 2021 року у справі № 910/12876/19,  що заборона подвійного притягнення до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення (лат. non bis in idem - «двічі за одне й те саме не карають») має на меті уникнути несправедливого покарання. .
 
Вирішуючи позовні вимоги про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди колегія суддів апеляційного суду виходить з наступного.
 
При зверненні до суду з позовом, позивач в обґрунтування вимог про стягнення упущеної вигоди вказує на те, що у зв`язку з затримкою виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань, визначених договором та законом,  вона змогла  укласти з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» Договір про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом лише в липні 2022 року. У зв`язку з цим нею не був отриманий дохід від продажу електроенергії у період з жовтня 2021 року по червень 2022 року саме через дії відповідача, які унеможливили укладення відповідного договору.  Розмір вказаного збитку визначений позивачем у сумі 121121 грн, виходячи із вартості і обсягу електроенергії визначеної у договорі від 06 липня 2022 року.
Умовами Договору про купівлю-продаж електричної енергії за «зеленим» тарифом, укладеного між позивачем та ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» 06 липня 2022 року, визначено, що для розрахунків за вироблену(понад власне споживання приватним господарством) електричну енергію використовується засіб вимірювальної техніки, характеристики якого дозволяють одночасно обліковувати обсяги відпущеної в електричну мережу та отриманої з електричної мережі електричної енергії або сальто перетоків електричної енергії за календарний місяць (п.3.1. Договору). Розрахунком періодом є календарний місяць (п.4.1. Договору). Тариф у 500,5 коп/кВт год визначений на дату введення в експлуатацію генеруючої установки червень 2022 року (п.4.3. Договору). Також умовами договору визначено, що постачальник універсальних послуг щомісяця на основі отриманих показників засобу вимірювальної техніки непізніше 10 числа місця, наступного за розрахунковим, подає споживачу звіт про покази засобу  вимірювальної техніки, обсяги на напрямки перетоків прийнятої-переданої енергії, а також складає акт приймання-передачі товару (електричної енергії) (п.4.6. Договору).
 
Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Частиною 2 ст. 22 ЦК України визначено, що збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання (ч. 4 ст. 623 ЦК України).
Частиною 2 ст. 623 ЦК України визначено, що розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.
За змістом ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у Постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 922/3928/20 вказав на те, що збитки у вигляді упущеної вигоди підлягають відшкодуванню в таких випадках: коли заявлений кредитором неотриманий дохід (майнова вигода) був у межах припущення сторін на момент виникнення зобов`язань; втрата доходу є ймовірним результатом порушення зобов`язання іншим контрагентом (боржником); дохід не є абстрактним і може бути доведеним з розумним рівнем впевненості.
Таким чином упущена вигода є категорією визначення та розрахунок якої потребує урахування, зокрема, звичайних умов обороту, справедливості, розумності, компенсаційності відшкодування, які є оціночними поняттями, очевидно, що доведення таких обставин передбачає існування ряду міркувань (умовиводів), ймовірностей, а отже має здійснюватися із застосуванням стандарту переваги більш вагомих доказів, тобто, коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.
Таким стандартом є стандарт вірогідності доказів, який з розумною впевненістю дозволяє стверджувати, що факт є доведеним, якщо після оцінки доказів вбачається, що факт скоріше відбувся (мав місце), аніж не був. Зокрема, з розумною впевненістю стверджувати доведеність позивачем наявності заподіяних йому збитків, правильність розрахунку збитків у вигляді упущеної вигоди, розміру упущеної вигоди, яка підлягає стягненню з боржника на користь кредитора тощо.
Окрім того, позивачу (кредитору) слід довести, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача (боржника) стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток (подібні за змістом висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 750/8676/15-ц, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 10 червня 2020 року у справі № 910/12204/17, від 16 червня 2021 у справі № 910/14341/18).
Тобто вимоги про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди мають бути належним чином обґрунтовані, підтверджені конкретними підрахунками і доказами про реальну можливість отримання позивачем відповідних доходів, але не отриманих через винні дії відповідача (висновок викладений у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07 листопада 2018 року у справі № 127/16524/16-ц).
Також позивач повинен довести факти вжиття ним певних заходів щодо одержання таких доходів. Тобто, доказуючи наявність упущеної вигоди, кредитор має довести факти вжиття певних заходів щодо одержання таких доходів. Якщо неодержання кредитором очікуваних доходів є наслідком недбалої поведінки самого кредитора, така упущена вигода не підлягає відшкодуванню (висновки викладені у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 грудня 2019 року у справі № 908/2486/18, від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/3669/19, від 16 червня 2021 року у справі № 910/14341/18).
 
Отже за загальним правилом збитки як правова категорія включають в себе й упущену (втрачену) вигоду, яка відрізняється від реальних збитків (тим, що реальні збитки характеризують зменшення наявного майна потерпілого (проведені витрати, знищення і пошкодження майна тощо), а у разі упущеної вигоди наявне майно не збільшується, хоча і могло збільшитися, якби не правопорушення. Тобто упущена вигода відображає різницю між реально можливим у майбутньому потенційно отриманим майном та вже наявним майном.
Звернення з вимогою про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди покладає на кредитора (позивача) обов`язок також довести, серед іншого, реальну можливість отримання визначених ним доходів, тобто, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані і тільки неправомірні дії відповідача  стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила можливості їх отримання.
З умов укладеного між позивачем та ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» договору вбачається, що обсяг електричної енергії, що продається позивачем визначається щомісяця засобом вимірювальної техніки, а тариф у 500,5 коп/кВт год визначений на дату введення в експлуатацію генеруючої установки - червень 2022 року. А отже відсутність даних про обсяг, хоча б середній,  відпущеної в електричну мережу енергії позивача та даних про визначений тариф у період з жовтня 2021 року до червня 2022 року , унеможливлюють визначення розміру упущеної вигоди позивача.
Таким чином, позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача суми упущеної вигоди слід визнати недоведеними, а тому вказані вимоги не підлягають до задоволення.
 
Вирішуючи позовні вимоги про стягнення моральної шкоди колегія суддів апеляційного суду виходить з наступного.
 
При зверненні до суду з позовом позивачем заявлені вимоги про відшкодування моральної шкоди в розмірі 50000,00 грн. Однак обґрунтування позову не містять даних в чому полягає моральна шкода та з яких міркувань виходив позивач визначаючи її розмір компенсації.  
 
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання моральної шкоди іншій особі (п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України).
Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди (п. 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України).
Статтею 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до частини другої названої статті моральна шкода полягає, зокрема, у приниженні честі, гідності, а також ділової репутації юридичної особи.
Частиною 1 ст. 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
За змістом ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
 
У п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року №4 роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Також вказано на те, що суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору
Верховний Суд у Постанові від 25 серпня 2020 року у справі № 357/14357/17 вказав на те, що моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру.
У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року в справі № 686/23731/15-ц, Постанові Верховного Суду від 08 квітня 2020 року у справі № 464/6418/146, вказано на те, що суд повинен з`ясувати усі доводи позивача щодо обґрунтування ним як обставин спричинення, так і розміру моральної шкоди, дослідити надані докази, оцінити їх та визначити конкретний розмір моральної шкоди, зважаючи на засади верховенства права, вимоги розумності, виваженості і справедливості.
 
За загальним правилом, моральна шкода - це негативні наслідки (втрати) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких фізична особа зазнала у зв`язку з посяганням на її права та інтереси. Страждання викликають певні зміни у житті особи: неможливість реалізації своїх звичок і бажань, погіршення стосунків в колективі, сім`ї, втрату роботи, можливості зробити кар`єру,  втрату довіри оточуючих людей тощо. Ці зміни примушують особу докладати додаткових зусиль для організації свого життя. Вони є визначальними показниками настання моральної шкоди.
Як вже вказано вище, обґрунтування позову не містять даних в чому полягає моральна шкода, позивачем не надані докази наявності страждань, які  викликали певні зміни у житті, вчинення нею додаткових зусиль для організації свого життя. Також не наведені міркувань з якого виходив позивач визначаючи розмір компенсації моральної шкоди.  
А отже за відсутності зазначення і доведення вказаних обставин не можна стверджувати про наявність моральної шкоди заподіяної позивачу, що свідчить про відсутність підстав для задоволення вимоги позивача про стягнення з відповідача суми компенсації моральної шкоди. 
 
Колегія суддів вважає за необхідне також наголосити на наступному.
ЄСПЛ неодноразово звертав увагу, що одним із елементів передбаченого пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права на справедливий розгляд справи судом є змістовне, а не формальне тлумачення правової норми (рішення від 23 жовтня 1985 року у справі «Бентем проти Нідерландів»).
Правосуддя, за своєю суттю, визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 9 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року  № 3-рп/2003).
Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Зазвичай справедливість розглядають як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню (пункт 4.1 Рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004).
Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність.
Принцип справедливості, добросовісності і розумності є проявом категорій справедливості, добросовісності і розумності як суті права загалом. Зміст цього принципу (справедливості, добросовісності і розумності) полягає в тому, що тексти законів, правочинів та їх застосування суб`єктами цивільних правовідносин мають бути належними і справедливими та відповідати загальновизнаним нормам обороту та нормам закону. Цивільне законодавство ґрунтується на вільному здійсненні цивільних прав, а також добросовісності учасників цивільних правовідносин при здійсненні цивільних прав і виконання обов`язків.
Справедливість як один із фундаментальних принципів права, який закладено безпосередньо в змісті права, в тих правовідносинах формою яких є право, передбачає готовність враховувати інтереси інших сторін, не зловживати своїми правами на шкоду їм, дотримуватися рівності в положенні учасників правовідносин.
Отже за своєю юридичною силою принцип справедливості є фактично імперативною нормою права (нормою відхилення від якої недопустиме), яка поряд з нормами цивільного права належить до механізму регулювання цивільних правовідносин.
Хоча така категорія, як справедливість, є оціночним поняттям та має властивість змінювати своє змістовне наповнення залежно від різних, як об`єктивних, так і суб'єктивних обставин, проте очевидним є необхідність застосування такого принципу у договірних правовідносинах.
Апеляційний суд встановивши, що відповідачем порушені взяті на себе договірні зобов`язання в частині строку їх виконання, визнав право позивача відповідно до положень договору на стягнення суми, що становить  100 % вартості послуги, що є більше ніж достатньою  компенсацією за порушення умов договору, враховуючи що обумовлена договором послуга була надана хоча і з порушення строку, а отже застосування інших видів цивільної відповідальності призведе до порушення принципу балансу інтересів сторін та принципу справедливості. 
Вказане вище не було враховано судом першої інстанції, оскільки судом першої інстанції не було здійснено повне встановлення обставин справи та не був правильно визначений характер спірних правовідносин, внаслідок чого судом допущено порушення норм матеріального та процесуального права, що дає підстави апеляційному суду для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення про задоволення заявлених позовних вимог, але частково. 
А отже доводи апеляційної скарги позивача є такими, що знайшли своє підтвердження частково, тому подана позивачем апеляційна скарга підлягає до задоволення частково.
Враховуючи наявні підстави для задоволення апеляційної скарги позивача, в порядку ч. 13 ст.141 ЦПК України, перегляду підлягає і питання компенсації понесених судових витрат. 
Позивач при зверненні до суд з позовом та апеляційною скаргою була звільнена від сплати судового збору, як споживач, на підставі ч.3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів». 
Оскільки апеляційний суд прийшов до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог, в порядку ч.ч.2,6 ст. 141 ЦПК України, судові витрати підлягають компенсації за рахунок відповідача. А тому стягненню з відповідача на користь держави підлягає сума судових витрат по сплаті судового збору на стадії розгляду в судах першої та апеляційної інстанції, пропорційно до задоволених позовних вимог (29,5%) в розмірі 1814,38  грн.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 381- 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції
 
П О С Т А Н О В И В
 
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1   - задовольнити частково.
Рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 09 червня 2023 року - скасувати та ухвалити нове судове рішення.
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі», третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг в м. Києві та Київській області, про відшкодування збитків, стягнення моральної шкоди та застосування штрафних санкцій - задовольнити частково.
Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на користь ОСОБА_1 суму в розмірі 72800 (сімдесят дві тисячі вісімсот) гривень 40 копійок.
В задоволення інших позовних вимог - відмовити.
Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на користь держави судові витрати в розмірі 1814 (одна тисяча вісімсот чотирнадцять) гривень 38 копійок
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_2 .
Відповідач: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» ,місце знаходження: 04136, м. Київ, вул. Стеценка, 1А
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків передбачених п.2 ч.3 ст. 389 ЦПК України.
 
Суддя-доповідач:                                                                             В.В. Соколова

Судді:                                                                                                 М.В. Мережко

Н.В. Поліщук