ОКРЕМА ДУМКА

13 березня 2024 року 
м. Київ

справа №260/6731/21
адміністративне провадження №К/990/32568/22

судді Верховного Суду Уханенка С.А. на постанову Верховного Суду від 13 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Закарпатської обласної прокуратури, П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) про визнання протиправними та скасування рішення і наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Відповідно до частини третьої   статті 34 Кодексу адміністративного судочинства України   (далі -   КАС України   ) суддя, не згодний із судовим рішенням за наслідками розгляду адміністративної справи, може письмово викласти свою окрему думку.
Користуючись цією нормою, висловлюю незгоду із постановою колегії суддів у цій справі.
Предметом спору у цій справі є правомірність рішення П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) від 13.09.2020 №   31 "Про неуспішне проходження прокурором атестації" та керівника Закарпатської обласної прокуратури від 21.10.2021 №613к, яким звільнено ОСОБА_1 з посади прокурора Берегівської місцевої прокуратури Закарпатської області та органів Закарпатської обласної прокуратури, на підставі підпункту 2 пункту 19 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" з 22.10.2021; поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Позов мотивований тим, що за наслідками складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички, за результатами якого отримано 88 балів, що є меншим прохідного балу, позивачем до кадрової комісії було подано заяву щодо можливості вважати складений іспит таким, що не відбувся у зв`язку з поганим станом здоров`я та некоректною роботою комп`ютерної техніки. Третя кадрова комісія обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) (далі - Третя кадрова комісія) таку заяву задовольнила та вирішила призначити нову дату іспиту. Водночас П`ятнадцята кадрова комісія, проігнорувавши висновки вказаної кадрової комісії, прийняла рішення про неуспішне проходження позивачем атестації.
Закарпатський окружний адміністративний суд рішенням від 04.05.2022 позов задовольнив частково:
-                    визнав протиправним і скасував рішення П`ятнадцятої кадрової комісії №   131 від 13.09.2020 "Про неуспішне проходження прокурором атестації";
-                    визнав протиправним і скасував наказ керівника Закарпатської обласної прокуратури №   613к від 21.10.2021 про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора Берегівської місцевої прокуратури Закарпатської області та органів прокуратури Закарпатської області на підставі пункту 19 підпункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" з 22.10.2021;
-                    поновив ОСОБА_1 на посаді прокурора Берегівської окружної прокуратури Закарпатської області з 23.10.2021;
-                    стягнув із Закарпатської обласної прокуратури середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, а саме з 23.10.2021 по 03.05.2022 у розмірі 46   548,67 грн, з утриманням із цієї суми обов`язкових податків і зборів.
Задовольняючи позовні вимоги у вказаній частині, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуване рішення П`ятнадцятої кадрової комісії не містить обґрунтування та мотивів його прийняття.
Так, у вказаному рішенні наявне лише посилання на результати складання позивачем іспиту, за результатами якого він набрав 88 балів, і зазначено, що у зв`язку з цим він не допускається до етапу проходження співбесіди та припиняє участь в атестації.
Водночас П`ятнадцятою кадровою комісією не наведено мотивів неврахування рішення Третьої кадрової комісії про призначення позивачеві нової дати складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички.
Суд першої інстанції уважав, що Закон України № 113-ІХ, Порядок проходження прокурорами атестації, затверджений наказом Генеральної прокуратури України від 03.10.2019 №   221, та Порядок роботи кадрових комісій, затверджений наказом Генеральної прокуратури України від 17.10.2019 № 233, не наділяють кадрову комісію повноваженнями за тими ж самими обставинами переглядати власне рішення або рішення іншої (попередньої) кадрової комісії щодо призначення прокурору нового часу (дати) складання відповідного іспиту чи проведення з ним співбесіди. На думку суду першої інстанції, за умови наявності рішення Третьої кадрової комісії про встановлення нової дати іспиту єдиним можливим правомірним варіантом дій П`ятнадцятої кадрової комісії було прийняття рішення про включення позивача до графіку складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.
Восьмий апеляційний адміністративний суд постановою від 05.10.2022 рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 04.05.2022 у частині задоволених позовних вимог скасував та ухвалив нове, яким у задоволенні позову відмовив. У частині, якою у задоволенні позову було відмовлено, рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 04.05.2022 було залишено без змін.
Ухвалюючи протилежне рішення в частині задоволених позовних вимог, суд апеляційної інстанції зазначив, що повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів забороняється. Лише у виключних випадках, коли складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних чи інших причин, які не залежали від членів комісії та прокурора, кадрова комісія може призначити нову дату іспиту.
Як установив суд апеляційної інстанції, позивачем було завершено тестування під час другого етапу атестації, про технічні та інші поважні причини під час проходження другого етапу для перенесення або призначення нового часу (дати) іспиту кадровій комісії він не повідомляв.
Згідно з Актом позапланової перевірки роботи інструменту «PSYMETRICS» та локального сервера від 09.11.2020, наявним у матеріалах справи, збоїв, в тому числі часових затримок, у подачі запитань, обробці запитань та інших технічних проблем у роботі програми не виявлено.
Щодо рішення Третьої кадрової комісії про призначення позивачеві повторної дати іспиту, то суд апеляційної інстанції зазначив, що ним зазначена кадрова комісія не визначила конкретної дати. Суд апеляційної інстанції також уважав, що вказане рішення мало процедурний характер і не було остаточним.
Постановою Верховного Суду від 13 березня 2024 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.10.2022 залишити без змін. 
Приймаючи постанову, Верховний Суд урахував, що після відкриття провадження у справі Верховний Суд сформулював правовий висновок щодо застосування пунктів 16-19 розділу IІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №   113-1X, пунктів 7, 8 розділу І Порядку №   221 у спорі, що стосувався правомірності прийняття П`ятнадцятою кадровою комісією рішення про неуспішне проходження прокурором атестації, який за результатами другого етапу не набрав прохідного балу, за наявності протокольного рішення попередньої кадрової комісії про призначення нової дати складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички (зокрема, постанови від 30.11.2022 у справі №   600/6322/21-а, від 24.01.2023 у справах №   160/21174/21, №   500/7878/21, №   580/9908/21, №   500/8296/21, №   560/16514/21, від 22.12.2022 у справі №   160/22578/21).
Так, Верховний Суд у постанові від 30.11.2022 у справі №     600/6322/21-а висловив правову позицію, яка полягає у тому, що набрання прокурором за наслідками першого або другого етапу атестації кількості балів, яка є меншою від прохідного балу для успішного складання іспиту, є для кадрової комісії підставою для ухвалення рішення про неуспішне проходження прокурором атестації і недопуску до наступного етапу атестації; рішення кадрової комісії про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної програми з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора є підставою для звільнення прокурора з посади та органів прокуратури на підставі підпункту 2 пункту 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113.
Проаналізувавши наведені положення законодавства, Верховний Суд у вказаній справі зазначив, що після кожного етапу атестації кадрова комісія приймає рішення. Зокрема, на другому етапі атестації [складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки] відповідна кадрова комісія [у справі №     600/6322/21-а такою була Перша кадрова комісія] мала ухвалити рішення: або про успішне проходження прокурором атестації, або про неуспішне проходження прокурором атестації. Кадрова комісія такого рішення не ухвалила. Натомість ухвалила рішення за заявою прокурора, яке, на думку колегії суддів, суперечило Порядку №     221, тому що повторне складення іспиту можливе, коли про обставини, які впливають на його проходження, повідомлено до його початку або коли прокурор повідомив про них під час проходження іспиту (до його завершення).
Колегія суду виснувала, що повертаючись до обставин цієї справи, необхідно зауважити, що протокольним рішенням Третьої кадрової комісії від 19.11.2020 №11 за результатами розгляду заяви позивача, яка була подана ним до комісії після завершення проходження тестування, вирішено призначити новий час для складання цього іспиту, однак без визначення конкретної дати.
Пунктом 17 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IХ та пункт 7 розділу І Порядку № 221 заборонено повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів. Водночас пунктом 7 розділу І Порядку № 221 конкретизовано випадки призначення нової дати (часу) складання прокурором відповідного іспиту чи проведення з ним співбесіди у разі, коли складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора.
Зі змісту вказаної правової норми випливає, що призначення повторного проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів можливе виключно у разі переривання відповідного іспиту або у випадку, якщо він не відбувся. Отож у цьому випадку буде відсутній кінцевий результат складання іспиту відповідним прокурором, оскільки тестування ним не завершене.
Судами у цій справі установлено, що позивач з`явився для складення іспиту, пройшов другий етап атестації, набравши меншу кількість балів від прохідного балу для успішного складання іспиту, та результат тестування зафіксовано у відповідній відомості. Позивачем не заперечується, що тестування ним було завершене, а із заявою до Третьої кадрової комісії з вимогою призначити повторний іспит він звернувся лише після складення іспиту та отримання негативного результату.
У цьому контексті колегія зауважила, що у разі дійсного виникнення технічних проблем або погіршення самопочуття безпосередньо під час тестування і якщо характер цих обставин насправді унеможливлює подальше його проходження, логічною і послідовною для стороннього спостерігача видавалася б поведінка прокурора, який в силу цих об`єктивних причин не завершує     /     перериває проходження тестування і саме у зв`язку з цим ставить питання про призначення іспиту на іншу дату. 
Отже, у цій справі наявність виключних обставин для повторного проходження одного з етапів атестації, визначених пунктом 7 розділу І Порядку №     221 (переривання тестування     /     непроведення його з технічних або інших причин), не було, оскільки позивач завершив тестування. Указане дає підстави вважати іспит, складений позивачем, таким, що відбувся.
При цьому, відповідно до пункту 6 розділу ІІІ Порядку № 221 прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Таким чином, отриманий позивачем результат іспиту, виключав дискрецію Третьої кадрової комісії на прийняття будь-якого іншого рішення, окрім рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
У ситуації позивача Третя кадрова комісія не прийняла такого рішення, яке було передбачено пунктом 8 розділу І Порядку № 221, натомість нею прийнято протокольне рішення не передбачене цим Порядком та яке суперечить його положенням і приписам пункту 17 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX.
У подальшому Третя кадрова комісія так і не призначила нової дати та часу для складення позивачем іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.
Отже, у спірних правовідносинах склалася ситуація, коли правові підстави для призначення нового часу (дати) складання відповідного іспиту для позивача відсутні, проте стосовно нього не прийнято рішення, яке передбачене пунктом 8 розділу I Порядку № 221.
З метою продовження проходження прокурорами атестації наказом Генерального прокурора від 22.07.2021 №239 створено П`ятнадцяту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), яка за своїми функціональним повноваженнями є правонаступником ліквідованих кадрових комісій.
Із системного аналізу змісту Порядку №221 випливає, що ним визначений вичерпний перелік підстав, які дають можливість призначення нового часу (дати) складання прокурором відповідного іспиту чи проведення з ним співбесіди, серед яких такої підстави як рішення іншої кадрової комісії немає, а тому, вирішуючи питання щодо можливості призначення нового часу (дати) складання прокурором іспиту, відповідна кадрова комісія має установити наявність або відсутність підстав, визначених пунктом 7 указаного Порядку.
П`ятнадцята кадрова комісія, вирішуючи питання призначення нової дати для повторного проходження іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки прокурорами, зокрема і позивачем, після надходження матеріалів атестації до цієї комісії дійшла висновку про відсутність правових підстав для повторно походження цього етапу атестації.
У контексті наведеного Суд констатує, що суди попередніх інстанцій дійшли помилкового висновку про обов`язковість урахування П`ятнадцятою кадровою комісією рішення Першої кадрової комісії, оскільки воно не має юридичного значення у процедурі проходження атестації та не може переважати нормативно визначену заборону щодо повторного проходження відповідного етапу атестації у ситуації після завершення прокурором складення іспиту.
Проте я не можу погодитися із таким висновком Суду щодо застосування цієї норми з огляду на наступне.
Рішення кадрової комісії про неуспішне проходження позивачем 2 етапу атестації - анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки стосується застосування приписів Порядку проходження прокурорами атестації (Порядок 221). Необхідно зазначити, що у  конструкції приписів пунктів 12, 13 Закону № 113-IX пункт 12 є головним по відношенню до 13 пункту, оскільки визначає мету (предмет) атестації, а 13 пункт є інструментом досягнення цієї мети. Тому визначені Законом № 113-IX етапи атестації повинні відповідати «законній» меті.
Надання Законом № 113-IX можливості Генеральному прокурору встановлювати інші етапи атестації, ніж передбачені Законом, шляхом затвердження Порядку проходження прокурорами атестації не виключає обов`язковості дотримання  передбаченої у пункті 12 Закону № 113-IX мети.
Запровадження у Порядку 221 додаткового (другого) етапу стало можливим завдяки зміні Порядком мети атестації, встановленої Законом, а саме додаванню до оцінки професійної компетентності прокурора оцінки  загальних здібностей та навичок.  Ця обставина свідчить про невідповідність піднормативного акта Закону, на підставі якого його було прийнято.
Таким чином, приписи підпункту 2 пункту 6 розділу І Порядку проходження прокурорами атестації  не підлягають застосуванню через їхню невідповідність акту вищої юридичної сили.
Підсумовуючи зазначу, що рішення кадрової комісії про неуспішне проходження позивачем атестації та наказ про звільнення порушує приписи частин першої та третьої статті 16 Закону "Про прокуратуру" щодо встановлених гарантій незалежності прокурорів.
Суддя                                                                                                    С.А. Уханенко