ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/972/24 Справа № 201/7661/20 	  	Суддя у 1-й інстанції - Наумова О. С. Суддя у 2-й інстанції - Барильська  А. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2024 року                                                                м. Дніпро

       Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
       головуючого – судді: Барильської А.П.,
       суддів: Демченко Е.Л., Макарова М.О.
       за участю секретаря судового засідання: Кругман А.М. 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 — адвоката Купарєвої Олени Володимирівни на ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 16 жовтня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Житлово – будівельного кооперативу «Місто – Сад Восьмий Будівельний 2а», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про встановлення факту проживання однією сім`єю, про визнання нерухомого майна спільною власністю подружжя, визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання недійсними договорів купівлі – продажу, поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ: 

       У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду зі позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Житлово – будівельного кооперативу «Місто – Сад Восьмий Будівельний 2а», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про встановлення факту проживання однією сім`єю, про визнання нерухомого майна спільною власністю подружжя, визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання недійсними договорів купівлі – продажу, поділ майна подружжя.
       Ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 12 серпня 2020 року відкрито провадження по справі та справа призначена до розгляду у порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі закрите 21 травня 2021 року.
       16 жовтня 2023 року представник позивачки ОСОБА_1 – адвокат Купарєва О.В. подала заяву про поновлення процесуального строку на подання клопотання про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи та клопотання про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи.
       Ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 16 жовтня 2023 року в задоволенні клопотання про поновлення строку на подання клопотання про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи відмовлено, клопотання про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи залишено без розгляду.
       В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 — адвокат Купарєва О.В. посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким її клопотання про поновлення строку на подання клопотання про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи та клопотання про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи задовольнити.
       Апеляційна скарга мотивована тим, що судом їй були поставленні запитання стосовно наданого висновку експерта, втім оскільки вона не має спеціальних знань у цій галузі вона не змогла відповісти на них, а тому вона наполягала на допиті експерта. Вказувала, що висновок експерта було прийнято судом у підготовчому засіданні, а на стадії дослідження доказів суд вказує, що даний висновок отриманий з порушенням вимог законодавства. Зазначала, що дані обставини позбавляють в подальшому суд можливості постановити законне та обґрунтоване рішення по справі, оскільки рішення не може ґрунтуватися на припущеннях, а суду, як і стороні позивачки, не зрозумілі висновки наданого експертного дослідження, а відтак суд в нарадчій кімнаті при постановленні рішення не зможе дати оцінку цьому доказу.
       Відзив на апеляційну скаргу до суду не надавався.
       Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, з наступних підстав.
       Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
       Залишаючи без розгляду клопотання про призначення експертизи та відмовляючи у поновленні процесуального строку для його подачі, суд першої інстанції виходив з того, що вказане клопотання про призначення експертизи було подано після закриття підготовчого судового засідання з порушенням передбаченого процесуального строку та суду не надано поважних причин для пропуску зазначеного строку. 
       Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
       Відповідно до статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
       Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.
       Відповідно до п.8 ч.2 статті 197 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.
       Статтею 209 ЦПК України передбачено, що завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів.
       Ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 12 серпня 2020 року відкрито провадження по справі та справа призначена до розгляду у порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі закрите 21 травня 2021 року.
       Звертаючись 16 жовтня 2023 року з заявою про поновлення процесуального строку на подання клопотання про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи та з клопотанням про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи представник позивачки – адвокат Купарєва О.В. в обґрунтування клопотання вказала, що у підготовчому засіданні стороною позивача у якості письмового та електронного доказу долучено до матеріалів справи висновок експертного дослідження від 05 лютого 2021 № 19/104-18д/1 за результатами комп`ютерно-технічного дослідження, за експертною спеціальністю 10.9 (дослідження комп`ютерної техніки та програмних продуктів), який проведено по заяві представника позивачки та з проханням відповісти на ряд питання щодо створення файлів у папці «фото» на жорсткому диску «Toshiba corporation s/n 93GET413TTT1», які були досліджені в судовому засіданні 02 жовтня 2023 року. Однак, представник позивача не змогла у судовому засіданні відповісти на питання суду щодо значення термінів, зазначених у висновку та судом відмовлено у допиті експерта та під час дослідження доказів судом залишилось припущення щодо того, що означають спеціальні терміни у висновку експертного дослідження.
       Відповідно до статті 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
       Статтею 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.
       За нормами статті 222 ЦПК України, яка передбачає порядок розгляду справи по суті, передбачено, що головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.
       Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.
       Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
       Одними з основних засад (принципів) цивільного судочинства є змагальність сторін і диспозитивність (частина третя статті 2 ЦПК України).
       Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
       За змістом частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
       В силу статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, у тому числі висновками експертів.
       Згідно зі статтею 102 ЦПК України висновок експерта – це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
       Із положень частини першої статті 103 ЦПК України слідує, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
       Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що при прийнятті процесуальних рішень і застосуванні будь-яких процесуальних норм суд має керуватись у першу чергу основним завданням цивільного судочинства, яким є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту прав та інтересів особи.
       Досягнення завдань цивільного судочинства забезпечується за допомогою реалізації його основних засад, у тому числі принципів змагальності сторін і диспозитивності.
       За правовим визначенням предметом позову є матеріальний зміст позовних вимог, який проявляється в юридичній заінтересованості позивача отримати певне матеріальне благо, щодо якого виник спір.
       Предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи та підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
       Висновок експерта є доказом, який складається на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Судом призначається експертиза за відповідним клопотанням учасника справи для з`ясування обставин, які можуть бути встановлені лише із застосуванням спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.
       Таким чином, експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування у справі.
       З врахуванням того, що стороною позивача було надано відповідний висновок, а призначення експертизи є фактичним повернення справи на стадію підготовчого провадження, та клопотання подано до суду після закриття підготовчого судового засідання та представником позивачки не доведено належними і допустимими доказами підстави поважності причин пропуску звернення з клопотанням на стадії підготовчого засідання, то відповідно до положень ч. 1 ст. 126, ч .2 ст. 222 ЦПК України, суд дійшов правомірного висновку про відмову у задоволенні заяви про поновлення пропущеного строку та про залишення клопотання без розгляду.
       З клопотанням про залучення експертного дослідження від 05 лютого 2021 року №19/104-18д/1 Дніпропетровського НДЕКЦ представник позивачки звернулася до суду у підготовчому засіданні 18 лютого 2021 року, тобто майже три роки тому та до закриття підготовчого провадження, яке відбулося 21 травня 2021 року. При цьому, лише наразі вказує, що висновок наданого нею експертного дослідження їй не зрозумілий, а на стадії підготовчого провадження, до дослідження цього доказу, не вказувала на те, що він незрозумілий або викликає сумніви у тлумаченні, також не заявлялося у підготовчому засіданні клопотання про виклик і допит самого експерта. 
       Колегія суддів звертає увагу на те, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України). 
       Доводи апеляційної скарги про те, що суду, як і стороні позивачки, не зрозумілі висновки наданого експертного дослідження, а відтак суд в нарадчій кімнаті при постановленні рішення не зможе дати оцінку цьому доказу відхиляються, оскільки ґрунтуються на припущеннях. 
       Порушень процесуального права, які могли б призвести до скасування ухвали суду першої інстанції, судом апеляційної інстанції не встановлено. 
       З урахування наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що інші доводи апеляційної скарги не є суттєвими, а тому не має підстав для її задоволення.
       Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

       Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 — адвоката Купарєвої Олени Володимирівни залишити без задоволення. 
       Ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 16 жовтня 2023 року залишити без змін. 
       Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

       Головуючий:                         А.П. Барильська

       Судді:                         Е.Л. Демченко

                       М.О. Макаров