П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

19 березня 2024 р.	м. Одеса	Справа № 420/24985/23	

 	                          Головуючий в 1 інстанції: Вовченко О. А..                                      Місце ухвалення рішення: м. Одеса    	
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого  –   Лук`янчук О.В.
суддів             –    Бітова А.І.
–          Ступакової І.Г.
                                     при секретарі –  Качуренко В. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одеса адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2023 року по справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю “ДБК-СОЮЗ” до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И Л А :

ТОВ “ДБК-СОЮЗ” звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області, в якому просить суд:
визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 90507 від 01.08.2023 року;
зобов`язати ГУ ДПС в Одеській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю “ДБК-СОЮЗ” з переліку платників податку, що відповідають Критеріям ризиковості платника податку.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 25.07.2023 року щодо ТОВ “ДБК-СОЮЗ” було прийнято рішення про відповідність платника критеріям ризиковості №86715 на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку з посиланням на коди податкової інформації. Позивачем було подано відповідачу Повідомлення та інформацію про невідповідність критеріям ризиковості. Проте, відповідачем не було досліджено наведену інформацію, а прийняте аналогічне за змістом рішення № 90507 від 01.08.2023 року. 
Посилаючись на те, що указане рішення порушує права ТОВ “ДБК-СОЮЗ”, оскільки унеможливлює подальшу реєстрацію податкових накладних у ЄРПН, завдає репутаційних втрат товариству та призводить до погіршення партнерських відносин з контрагентами, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Доводи позивача щодо протиправності рішення Комісії № 90507 від 01.08.2023 року мотивовані таким. Позивач вказує на порушення порядку прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості. У оскаржуваному рішенні інформацією, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості, визначено господарські операції, здійснені в період з 16.01.2023 р. по 13.07.2023 р.: 1) операції з придбання у ТОВ “ВИБІР ГУРМАНІВ” (код 40704045); 2) операції з постачання ТОВ “ДБК-СОЮЗ” (податковий номер платника податку, задіяного в ризикових операціях - 35131249). Порядком №1165 встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ критеріям ризиковості. Вирішенню Комісією регіонального рівня питання щодо відповідності платника податку критеріям має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування. Натомість, як зазначає позивач, у зазначений у рішенні період ТОВ “ДБК-СОЮЗ” не здійснювало операцій з придбання товару у ТОВ “ВИБІР ГУРМАНІВ”. Крім того, як вбачається з ЄРПН щодо господарських операцій з зазначеним у рішенні контрагентом, остання господарська операція з ТОВ “ВИБІР ГУРМАНІВ” у позивача відбулася 30.11.2021 року, тобто, до того, як було винесено рішення про відповідність критеріям ризиковості ТОВ “ВИБІР ГУРМАНІВ”. Тобто, станом на дату здійснення господарських операцій з придбання товарів/послуг у зазначеного контрагента він не був віднесений до ризикових платників. Крім того позивач зазначив, що поширення на ТОВ “ДБК-СОЮЗ” “ризиковості” через стосунки з іншими “ризиковими” платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства, зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності (п. 4.1.3. ст. 4 ПК України).
Отже, на переконання позивача, оскаржуване рішення відповідача не містить належної мотивації підстав та причин віднесення ТОВ “ДБК-СОЮЗ” до ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, що свідчить про його протиправність.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2023 року адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю “ДБК-СОЮЗ” - задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС України в Одеській області від 01.08.2023 року №90507 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю “ДБК-СОЮЗ” критеріям ризиковості платника податку. 
Зобов`язано Головне управління ДПС в Одеській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю “ДБК-СОЮЗ” з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю “ДБК-СОЮЗ”  сплачений судовий збір у розмірі 2147,20 грн. (дві тисячі сто сорок сім гривень 20 коп.).
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС в Одеській області подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин справи, неправильне застосування норм права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.
В своїй скарзі апелянт зазначає, що суд першої інстанції проігнорував мету здійснення податкового контролю відповідно до пп. 61.1.2 п. 62.2 ст 62 ПК України, яка в подальшому відобразилась у рішенні про відповідність ТОВ «ДБК-СОЮЗ» критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку відповідно до Постанови №1165. Також апелянт звертає увагу на те, що для упередження формування ризикового ПДВ, на центральному рівні (ДПС України) створена та функціонує Система Автоматизованого Моніторингу Критеріїв Оцінки Ризиків (САМКОР), за даними якої  встановлено участь позивача в ризикових операціях. Зазначає, що  суд першої інстанції не звернув увагу на позицію Верховного Суду викладену в постанові від 20.05.2021 по справі № 826/16627/18 а саме: колегія суддів звернула увагу платників на важливість дотримання принципу «належної обачності».
Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, товариство з обмеженою відповідальністю “ДБК-СОЮЗ”, код ЄДРПОУ 35131249, зареєстроване юридичною особою 08.05.2007 року.
Видами економічної діяльності ТОВ “ДБК-СОЮЗ” за КВЕД є: Основний: 81.21 Загальне прибирання будинків; Інші: 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; 77.39 Надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у.; 81.10 Комплексне обслуговування об`єктів; 81.22 Інша діяльність із прибирання будинків і промислових об`єктів; 82.11 Надання комбінованих офісних адміністративних послуг; 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.
ТОВ “ДБК-СОЮЗ” зареєстроване платником податку на додану вартість.
Рішенням Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 23.12.2021 року №137997, ТОВ “ДБК-СОЮЗ” визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку. Підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Податкова інформація: недостатня кількість трудових ресурсів та основних засобів для проведення діяльності.
Рішенням Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 25.07.2023 року №86715, прийнятим з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копії документів від 19.07.2023 року №3, ТОВ “ДБК-СОЮЗ” визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку. Підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: операції з придбання у період з 16.01.2023 по 13.07.2023 року у платника податку, задіяного в ризиковій операції, - код ЄДРПОУ 40704045.
Судом встановлено, що за кодом ЄДРПОУ 40704045 зареєстроване товариство з обмеженою відповідальністю “ВИБІР ГУРМАНІВ”. 
Відповідач підтвердив, що позивачем подано Повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 25.07.2023 року №3.
01.08.2023 року Комісією Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копії документів від 25.07.2023 року №3, прийнято рішення №90507, яким ТОВ “ДБК-СОЮЗ” визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку. Підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Код податкової інформації: 07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції); 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; 18 – керівник та/або особа, яка має право підпису (посадова особа платника податку), є особою, яка займає аналогічну посаду більше ніж у п`яти (включно) платників податку; 13 – придбання товарів (послуг) у платників податку, щодо яких прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: операції з придбання у період з 16.01.2023 по 13.07.2023 року у платника податку, задіяного в ризиковій операції, - код ЄДРПОУ 40704045 (товариство з обмеженою відповідальністю “ВИБІР ГУРМАНІВ”). Документи: ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг.
Не погоджуючись із рішенням Комісії від 01.08.2023 року №90507 про відповідність ТОВ “ДБК-СОЮЗ” критеріям ризиковості платника податку, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги виходив з того, що у даному випадку контролюючим органом не доведено, що прийняте ним рішення від 01.08.2023 року №90507 про відповідність ТОВ “ДБК-СОЮЗ” критеріям ризиковості платника податку є обґрунтованим, тобто прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), а тому дійшов висновку, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 01.08.2023 року №90507 підлягає скасуванню.
При цьому вказав, що для належного захисту порушених прав позивача, суд вважає необхідним зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю “ДБК-СОЮЗ” з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.
Надаючи правову оцінку таким висновкам суду першої інстанції та доводам апеляційної скарги колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та  у  спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Пунктом  201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань  платник податку  зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови  щодо  реєстрації  у  порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої  платником  особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних  у  встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до  пункту  201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України  від  11.12.2019 №1165, на виконання вимог   пункту   201.16 статті 201 Податкового кодексу України, затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким визначено механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.
Відповідно до  пункту  5 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України  від  11.12.2019 №1165,  платник податку,  яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється  щодо  відповідності критеріям  ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія  платника податку (додаток 2).
Пунктом  6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від  11.12.2019 №1165, визначено, що  у  разі коли за результатами автоматизованого моніторингу   платник податку,  яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає  хоча б одному критерію  ризиковості платника податку,  реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності  платника податку  критеріям  ризиковості платника податку   розглядається комісією регіонального рівня.
У  разі встановлення відповідності  платника податку  хоча б одному з  критеріїв ризиковості платника податку  комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність  платника податку  критеріям  ризиковості платника податку.
Включення  платника податку  до переліку платників, які відповідають критеріям  ризиковості платника податку,  здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку  отримує рішення про відповідність критеріям  ризиковості платника податку  через електронний кабінет  у  день прийняття такого рішення (додаток 4).
У  рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність  платника податку  критеріям  ризиковості платника податку.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення  платника податку  з переліку платників, які відповідають критеріям  ризиковості платника податку,  можуть бути:
- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
-договори, довіреності, акти керівного органу  платника податку,  якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах  платника податку  для  здійснення  операції;
- первинні документи  щодо  постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи),  у  тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
- документи  щодо  підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
- інші документи, що підтверджують невідповідність  платника податку  критеріям  ризиковості платника податку.
Інформацію  та копії документів, подані  платником податку,  комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність  платника податку  критеріям  ризиковості платника податку,  яке  платник податку  отримує в електронному кабінеті  у  день його прийняття (додаток 4).
Виключення  платника податку  з переліку платників, які відповідають критеріям  ризиковості платника податку,  здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення,  платник податку  виключається з переліку платників  податку,  які відповідають критеріям  ризиковості платника податку.
У  разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає  платника податку  з переліку платників  податку,  які відповідають критеріям  ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг  щодо  відповідності/невідповідності платників  податку  критеріям  ризиковості платника податку.
Відповідно до  пункту  25 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України  від  11.12.2019 №1165, комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних  платника податку, відповідність/невідповідність платника податку  критеріям  ризиковості платника податку.
Системний аналіз вищевикладених законодавчих приписів свідчить про те, що законодавцем установлено певну послідовність дій  щодо  прийняття рішення про відповідність  платника  ПДВ Критеріям  ризиковості платника податку  на додану вартість. Зокрема, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності  платника податку  Критеріям  ризиковості платника  ПДВ має передувати складання та направлення таким  платником  податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг  платника податку,  податкової накладної/розрахунку коригування.
Крім того, встановленню наявності  у  контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість  здійснення  господарської операції, яка стала відома контролюючому органу  у  процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Так, судом апеляційної інстанції установлено, що рішення про відповідність  платника податку  на додану вартість критеріям  ризиковості платника податку від 01.08.2023 року №90507 контролюючим органом прийнято на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Додатком 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від  11.12.2019 №1165, встановлено Критерії  ризиковості платника податку  на додану вартість.
Пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку  на додану вартість передбачено наявність  у  контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома  у  процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість  здійснення  господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Отже, вказаний акт індивідуальної дії суб`єктом владних прийнято  у  зв`язку з наявністю  у  контролюючого органу податкової інформації.
При цьому, апеляційний адміністративний суд відмічає, що  у  спірному рішенні не розшифровано та не зазначено суть і характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні/розрахунки коригування  платника,  в яких були зафіксовані такі операції.
Комісія податкового органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що  у  контролюючих органах наявна податкова  інформація,  яка стала відома  у  процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених завдань і функцій, що визначає ризиковість  здійснення  господарської операції, має обґрунтувати на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження такої інформації.
Лише у відзиві на позов податковий орган зазначає про здійснення позивачем діяльності з контрагентом, якого віднесено до ризикових. Водночас, ці обставини не зазначалися в оскаржуваному рішенні, що відповідно виключає можливість надання відповідних необхідних документів для виключення з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Так, колегія суддів зазначає, що згідно правовій позиції Верховного Суду, яка міститься в постановах від 20.03.2018 року у справі №804/939/16 та від 02.04.2020 року у справі №160/93/19, податкова інформація, наявна в інформаційно-аналітичних базах відносно контрагентів позивача по ланцюгах постачання, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального Закону.
Додатками до Порядку №1165 є, зокрема, Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (Додаток №1), Критерії ризиковості здійснення операцій (Додаток №3), рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (Додаток №4), тощо.
В додатку №3 до Порядку №1165 наведений виключний перелік критеріїв ризиковості здійснення операцій, і серед цих критеріїв відсутній такий критерій як проведення позивачем операцій із контрагентом, якого віднесеного до критеріїв ризиковості.
Отже, лише сам факт проведення позивачем господарської операції із контрагентом, відносно якого існує рішення податкового органу про відповідність такого контрагента критеріям ризиковості, не є підставою для віднесення такої операції до ризикових в розумінні додатку №3 до Порядку №1165, і відповідно не є достатньою самостійною підставою для віднесення позивача до платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
В свою чергу, можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження провадження фінансово-господарської діяльності підприємства залежить від чіткого формулювання фіскальним органом, що прямо впливає на можливість надання платником податку в подальшому відповідних документів, достатніх для прийняття рішення про невідповідністю платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Як вбачається з матеріалів справи, підставою для його прийняття було здійснення операцій з придбання у період з 16.01.2023 по 13.07.2023 року товарів/послуг за кодом УКТЗЕД 09012 (“кава смажена”) у платника податку, задіяного в ризиковій операції - код ЄДРПОУ 40704045, тобто ТОВ “ВИБІР ГУРМАНІВ”.
Так, позивач після отримання рішення від 25.07.2023 року №86715 про віднесення до переліку ризикових платників на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку подав до Комісії Головного управління ДПС в Одеській області пояснення щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості, в яких повідомив, що у період з 16.01.2023 по 13.07.2023 року ТОВ “ДБК-СОЮЗ” не здійснювало операцій з придбання у ТОВ “ВИБІР ГУРМАНІВ”.
Судом першої інстанції правомірно вказано, що згідно відомостей з інформаційно-комунікаційних систем ДПС щодо операцій з придбання товарів (послуг) ТОВ “ДБК-СОЮЗ” у ТОВ “ВИБІР ГУРМАНІВ” наявна інформація щодо реєстрації податкових накладних у період з 13.12.2018 року по 15.12.2021 року.
В свою чергу, ТОВ “ДБК-СОЮЗ” та ТОВ “ВИБІР ГУРМАНІВ” мали господарські відносини до грудня 2021 року (дата виписки останньої ПН 30.11.2021 року), тоді як оскаржуване рішення Комісії №90507 про відповідність ТОВ “ДБК-СОЮЗ” критеріям ризиковості платника податку було прийнято 01.08.2023 року.
При цьому, суд констатує, що підставою ризиковості у вказаному рішенні зазначено наявність податкової інформації, а саме встановлено операції з придбання товару у суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості.
При цьому, будь-які документальні підтвердження обставин, що позивач та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій, в матеріалах справи відсутні.
Оскаржуване рішення від 01.08.2023 року №90507 не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з огляду на те, що висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується, у тому числі і на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які здійснюють сумнівні господарські операції, проте негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів, що своєю чергою порушує та не узгоджується з принципом (правилом) індивідуальної відповідальності платника податків, за яким добросовісний платник податків не має зазнавати негативних наслідків через порушення законодавства його контрагентом.
Слід зазначити, що виходячи з принципу індивідуального застосування відповідальності за порушення правил оподаткування, негативні наслідки можуть бути застосовані саме до того платника податків, який їх припустився, а не до іншої особи.
Вказаний підхід застосовано Європейським судом з прав людини, зокрема, у справах "Булвес" АД проти Болгарії" (2009 рік, заява № 3991/03), "Бізнес Супорт Центр" проти Болгарії" (2010 рік, заява № 6689/03), "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" (заява № 36985/97), "Полторацький проти України" від 29.04.2003 р. (заява № 38812/97), де Суд дійшов висновку про правило "індивідуальної юридичної відповідальності", тобто платник податків не повинен нести відповідальності за порушення, допущені його контрагентами.
Відтак, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські операції із платником(ами) податків, які на думку податкового органу є ризиковими, суд оцінює критично.
В постанові Верховного Суду від 12.05.2020 року у справі №813/8791/14 вказано, що «…Колегія суддів зазначає, що будь - яка податкова інформація, що наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами, в тому числі і складена з причин неможливості проведення зустрічних звірок, носить інформативний характер. Посилання контролюючого органу на акт за результатами невиїзної перевірки та акти про неможливість проведення зустрічних звірок контрагентів, як критерій оцінки реальності господарських операцій, є безпідставними оскільки, під час складення таких актів будь - які первинні документи платника податків не використовувались та не аналізувались, а отже оформлення вказаних актів з відображенням в них окремих відомостей, не відповідають критерію юридичної значимості, а отже не є належними доказами в розумінні процесуального Закону.
Крім того, така інформація сама по собі не доводить та не може свідчити про наявність податкових правопорушень на які посилається контролюючий орган».
Таким чином, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення не містить мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку, та про не доведення відповідачем документально обставин наявності у нього податкової інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.
Доводи апелянта щодо не надання судом першої інстанції оцінки податковому контролю Головного управління ДПС в Одеській області, здійснення якого відбувається шляхом, зокрема інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів, та ігнорування судом першої інстанції вимог ст. ст. 61, 72, 74 ПК України, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду судового рішення.
Доводи апеляційної скарги щодо правомірності прийняття рішення про віднесення позивача до критеріїв ризиковості не приймаються колегією суддів до уваги, оскільки відповідно до ч.2  ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, тобто саме відповідач повинен довести правомірність свого рішення шляхом надання (зазначення) відповідної інформації, яка стала відома у процесі провадження ДПС поточної діяльності, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, чого ДПС зроблено не було.
Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, це не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою  статті 77 КАС України.
Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.
Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Отже, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання Головного управління ДПС в Одеській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Відхиляє апеляційний суд і посилання апелянта на правові висновки Верховного Суду, викладені у  постанові  цього суду від 20.05.2021 у справі № 826/16627/18, оскільки у справі, яка переглядалась Верховним Судом предметом спору були податкові повідомлення-рішення, прийняті внаслідок проведеної документальної позапланової виїзної перевірки позивача з питань дотримання вимог податкового законодавства та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період із 1 січня 2014 року до 30 вересня 2017 року.
Тобто, правовідносини у справі № 826/16627/18 є відмінними від справи, що розглядається.
Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
Відповідно до пункту першого частини першої   статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За змістом частини першої статті 316 КАС   суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись ст. ст. 308, 310, ст.315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2023 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає, за винятком випадків, перелічених у пункті 2 частини 5  статті 328 КАС України.
Повний текст судового рішення виготовлений 19 березня   2024 року.

Головуючий суддя:                                                                                             О.В. Лук`янчук  

Суддя:                                                                                                                  А.І. Бітов

Суддя:                                                                                                                           І.Г. Ступакова