КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Справа № 760/3590/18
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/11930/2023
 
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
 
29 грудня 2023року                                                                                             м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді - доповідача Слюсар Т.А.,
суддів: Верланова С.М., Таргоній Д.О.,
розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 12 квітня 2023 року у складі судді Кушнір С.І., 
у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» в особі відокремленого структурного підрозділу Житлово-експлуатаційна дільниця №901, треті особи: ПАТ «Київенерго», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири та за позовом третіх осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» в особі відокремленого структурного підрозділу житлово-експлуатаційна дільниця №901 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-
 
                                                          В С Т А Н О В И В :         
                               
У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся у суд із позовом до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» (надалі КП «КК ОЖФ Солом`янського району м. Києва»),  в якому просив стягнути з відповідача на його користь завдану шкоду у сумі 67 963 грн, що складається з  матеріальної шкоди, в розмірі 46 963 грн, моральної шкоди в розмірі 10 000 грн, витрат на оренду осушувача повітря в розмірі 1 000 грн, витрат на правничу допомогу в розмірі 5 000 грн, на проведення експертного дослідження в розмірі 5 000 грн. та судового збору, у розмірі 704 грн 80 коп.
 
Позов обґрунтовано тим, що дана шкода була заподіяна внаслідок протиправної поведінки відповідача, що виразилося у неналежному обслуговуванні внутрішньо-будинкових інженерних мереж і комунікацій  (системи опалення) буд. АДРЕСА_1 , що призвело до затоплення водою 13.12.2017 приблизно о 16 год. 50 хв.  АДРЕСА_2, співвласником якої він є. 
 
Згідно Акту про залиття від 19.12.2017, складеного працівниками житлово-експлуатаційної дільниці № 901 (надалі ЖЕД №901) аварія, що трапилась в системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання)»   14.12.2017 та призвела до залиття  кв. АДРЕСА_2   відбулося внаслідок пошкодження повітрозбірника на горищі даного будинку, ймовірною причиною пошкодження якого могло бути підвищення тиску у внутрішньобудинковій системі центрального опалення.
 
Відповідно до висновку експертного дослідження № 181/01 від 09.01.2018року,   складеного судовим експертом Командировим О.В., матеріальна (майнова) шкода, завдана власнику трикімнатної квартири кв. АДРЕСА_2   внаслідок залиття рідиною та утворення пошкоджень (дефектів), які наявні на елементах опоряджувальних покриттів в приміщеннях даної квартири,  станом на дату проведення експертного дослідження складає 46 963 грн, яку просить стягнути з відповідача.
 
Окрім цього, внаслідок залиття квартири йому було спричинено також моральну шкоду, оцінену ним в розмірі 10 000 грн, яку просить стягнути з комунального підприємства, а також витрати по справі, пов`язані з оплатою вартості проведеного експертного дослідження, в сумі 5 000 грн та витрати, понесені для висушування квартири в розмірі 1000 грн.
 
Відповідно до справи, ухвалою районного суду  від 11.11.2019  до участі у справі як третіх осіб залучено ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які 10.02.2020 звернулися у суд  із позовом  до комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» в якій просили стягнути з відповідача на користь усіх співвласників квартири, в тому числі й позивача, матеріальну (майнову) шкоду в розмірі 46963 грн., кожному по 11740 грн 75 коп.;  моральну шкоду на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у розмірі по 2000 грн, а також витрати по справі.
 
 Ухвалою суду від 23.06.2020 до участі у справі як третю особу залучено публічне акціонерне товариство «Київенерго» й позовні вимоги третіх осіб прийняті судом до спільного розгляду з первинним позовом.
 
Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 12 квітня 2023 року позов ОСОБА_1 задоволено частково; позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 задоволено частково. Стягнуто з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 11 740 грн 75 коп., витрати на проведення оцінки матеріального збитку в сумі 5 000 грн, моральну шкоду в розмірі 2 000 грн, витрати на правничу допомогу 2 000 грн, судовий збір в сумі 170 грн.; стягнуто з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду у розмірі 11 740 грн 75 коп., моральну шкоду в розмірі 2 000 грн, судовий збір в сумі 294 грн 28 коп.; стягнуто з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду у розмірі 11 740 грн 75 коп., моральну шкоду в розмірі 2 000 грн, судовий збір в сумі 294 грн 28 коп.; стягнуто з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва на користь ОСОБА_4 матеріальну шкоду у розмірі 11 740 грн 75 коп., судовий збір в сумі 252 грн 24 коп. В іншій частині позовних вимог - відмовлено. 
В апеляційній скарзі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» посилаючись на незаконність і необґрунтованість рішення суду першої інстанції, порушення норм матеріального права, просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.
 
В обґрунтування апеляційної скарги, зазначено, що відшкодування збитків можливо лише за наявності складу правопорушення, до якого входять: протиправна поведінка; наявність збитків, причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та спричиненням збитків; наявність вини.
 
Вказує, що аналіз матеріалів справи та наданих суду доказів не дає можливості зробити висновок про доведеність позивачем факту протиправної/неправомірної поведінки з боку відповідача.
 
Крім того, зазначає, не доведено, що відповідач є заподіювачем шкоди, а тому відсутні підстави покласти на КП «Керуюча компанія» обов`язок з її відшкодування.
 
Скаржником зазначено, що пошкодження повітрозбірника на горищі, яке призвело до аварійної ситуації та залиття квартири АДРЕСА_2 є випадковим явищем, а не результатом протиправної поведінки/невиконання обов`язків відповідачем.
 
Крім того, позивачем та третіми особами, які заявляють самостійні вимоги не доведено протиправності поведінки відповідача, яка спричинила аварійну ситуацію, оскільки пошкодження повітрозбірника на горищі не свідчать про порушення чи не виконання відповідачем будь-яких правил, чи умисного пошкодження, а тому суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні безпідставно поклав зобов`язання про відшкодування шкоди на відповідача, протиправність поведінки якого не доведена.
 
У відзиві на апеляційну скаргу на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 12 квітня 2023 рокуОСОБА_1 , вважає доводи апеляційної скарги необґрунтованими та просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 12 квітня 2023 рокубез змін. 
 
Зазначає, що відповідач не надає підтверджень на користь своїх заяв, а також не обґрунтовує наявність передбачених ст. 376 ЦПК України підстав для скасування рішення суду першої інстанції.
 
За змістом ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
У відповідності до вимог частини тринадцятої статті 7, частини першої статті 369 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) розгляд апеляційної скарги здійснюється апеляційним судом у письмовому провадженні, без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання, оскільки ціна позову у даній справі менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Враховуючи предмет та підставу заявленого позову, а також його ціну, суд дійшов висновку про те, що дана справа не відноситься до тих справ, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
 
Відповідності до положень частин другої та п`ятої статті 263 ЦПК України, законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Відповідно до частини першої та другої статті 367 ЦПК України апеляційний суд переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
 
Оскаржуване судове рішення відповідає зазначеним вище вимогам.
 
Як убачається з матеріалів справи, позивачу та третім особамна правіспільної часткової  власності належить квартиракв. АДРЕСА_2   (а.с. 15-16 т.1).
 
Установлено, що 13.12.2017 відбулося залиття належної  на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 квартири АДРЕСА_2 .
 
Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), складеного працівниками ЖЕД 901 від 14.12.2017 зазначено, що по  АДРЕСА_1  трапилось залиття, а саме:
- коридор (S=10,3 кв.м) на стелі S = l,5 кв.м (клейове фарбування) на стіні S= l,5 кв.м (шпалери);
- кімната: стеля S=17,9 кв.м (клейове фарбування), стіни (шпалери), підлога (паркет) деформований;
- ванна: стеля S=2,9 кв.м, стіни (клейове фарбування).
Залиття  квартири АДРЕСА_2   відбулося внаслідок пошкодження повітрозбірника на горищі даного будинку. Ймовірною причиною пошкодження повітрозбірника могло бути підвищення тиску у внутрішньобудинковій системі центрального опалення. В Акті також зазначено, що станом на 14.12.2017 р. працівниками обслуговуючої організації виконано заміну повітрозбірника, будинок підключено до центрального опалення (а.с.155 т.1).
 
Відповідно до висновку експертного дослідження № 181/01 від 09.01.2018, складеного судовим експертом Командировим О.В., матеріальна (майнова) шкода, завдана власнику трикімнатної квартири кв. АДРЕСА_2 внаслідок залиття рідиною та утворення пошкоджень (дефектів), які наявні на елементах опоряджувальних покриттів в приміщеннях даної квартири, станом на дату проведення експертного дослідження складає 46 963 грн.
 
Окрім цього, також зазначено, що  за нормальну експлуатацію та технічний стан системи опалення в будинку АДРЕСА_1 відповідальність несе, відповідно до чинного законодавства, власник цих систем, тобто юридична або фізична особа,  на балансі  чи власності якої знаходиться будинок (а.с. 21-55 т.1).
 
Матеріали справи свідчать, що згідно розпорядження Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 24.01.2011 № 20 «Про закріплення на праві і господарського відання за комунальним підприємством «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» будинок АДРЕСА_1 передано на баланс комунального підприємства «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду» Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, яке в подальшому перейменовано в комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», відповідно до рішення Київської міської ради від 09.10.2014 № 270/270.
 
Відповідно до додатку 2 до розпорядження Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 06.05.2015 № 279 «Про передачу та закріплення майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва, яке передано до сфери управління Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації» (зі змінами від 11.11.2016 № 838), зазначений будинок закріплено на праві господарського відання та обліковується на балансі комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва». 
 
Задовольняючи частково позовні вимоги ОСОБА_1 та третіх осіб, районний суд виходив з того, що залиття квартири позивачів АДРЕСА_2  є аварійною ситуацією та пов`язано зпошкодженням повітрозбірника на горищі даного будинку, ймовірною причиною пошкодження  якого могло бути підвищення тиску у внутрішньобудинковій системі центрального опалення,що відноситься до виду обслуговування відповідача, як балансоутримувача вказаного вище житлового будинку, а отже, підлягає відшкодуванню відповідачем.
 
Районний суд, розглядаючи спір, з достатньою повнотою з`ясував обставини справи, зібраним доказам дав належну оцінку й ухвалив законне й обґрунтоване рішення. 
 
Згідно зі ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
 
Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
 
Згідно зі ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
   
Відповідно до п. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.
 
Згідно ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», виконавець зобов`язаний в тому числі утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством.
    
Відповідно до вимог п.п. 5,6 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», балансоутримувач зобов`язаний: забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів, відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.
 
Згідно з вимогами п.п. 7, 8 ч. 2 ст. 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», управитель зобов`язаний: здійснювати огляд основних конструктивних елементів, огороджуючих конструкцій будинків і споруд, інженерних мереж, об`єктів благоустрою, розташованих на прибудинкових територіях (зовнішніх та внутрішньобудинкових систем, під`їзних шляхів і тротуарів), і складати відповідні акти; забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів, відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів.
       
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню; шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг.
 
Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій,   затверджених Наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Правил) балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Виконавець послуг - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору.
 
Саме на балансоутримувача будинку покладено обов`язок утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані; здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт; здійснювати технічний огляд жилих будинків, що включає проведення планових та позапланових оглядів з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період; здійснювати профілактичне обслуговування системи водопроводу, каналізації та гарячого водопостачання у житлових будинках кожні 3-6 місяців визначений Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій.
 
У відповідності з п. 2.8.8. Правил, у літній період проводяться такі роботи, зокрема,  щодо систем опалення і гарячого водопостачання - ревізія кранів та іншої запірної арматури розширювачів і повітрозбірників, відновлення зруйнованих або заміна недостатньої теплової ізоляції труб у сходових клітках, підвалах, на горищах і в нішах санітарних вузлів. За наявності непрогрівання радіаторів проводиться їх гідропневматичне промивання. По закінченні всіх ремонтних робіт весь комплекс пристроїв з теплопостачання підлягає експлуатаційній наладці під час пробного опалення.
 
Під час підготовки житлового фонду до експлуатації в зимовий період виконуються такі роботи: - забезпечення належної гідроізоляції фундаментів, стін підвалу і цоколю та їх сполучення із суміжними конструкціями, сходових кліток, підвальних і горищних приміщень, машинних відділень ліфтів, справність та утеплення пожежних гідрантів (п. 2.8.2. Правил).
 
На горищах та технічних поверхах повинен забезпечуватися (п. 3.2.1. Правил): температурно-вологісний режим горищних приміщень, що перешкоджає випаданню конденсату на поверхні захисних конструкцій; - доступ до всіх елементів і чистота горищного приміщення.
 
Вхідні двері або люки (для горищних приміщень із запасними, напірними і розширювальними баками) виходу на покрівлю повинні бути утеплені, обладнані ущільнювальними прокладками, завжди замкнені (один комплект ключів зберігається в чергового диспетчера ОДС або кімнаті техніка - майстра виконавця послуг, а другий - у консьєржа чи двірника), про що робиться відповідний напис на люку чи дверях (п. 3.2.5. Правил).
 
Під час технічного обслуговування та ремонту будівельних конструкцій здійснюється огляд горищних приміщень перевіряються (п. 4.4.18.Правил): стан зовнішніх дверей та люків;  стан слухових вікон і жалюзі; температурно-вологісний режим; наявність ходових дощок уздовж приміщення і між слуховими вікнами на покрівлі крутого даху; стан ізоляції трубопроводів.
 
Районний суд, ухвалюючи рішення, послався на п.п. 2.4.2, 2.4.7 договору,  укладеного  між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва»  від 05.08.2014 №0910001 про співпрацю виконавця послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води з балансоутримувачем під час надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання гарячої води і розмежування відповідальності, балансоутримувач зобов`язаний утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, відновлювати теплову ізоляцію трубопроводів, що проходять по технічним підвалам і горищам, забезпечувати належний стан запірної арматури, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установлені законодавством строки, а також виконувати капітальний ремонт теплових мереж.
 
Крім того, обов`язок комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані та здійснювати технічне обслуговування, ремонт проведення планових та позапланових перевірок, а також визначення готовності будинку до експлуатації в наступний період опалювального сезону, передбачено положеннями  постановою КМУ від 21.07.2005 за №630.
 
Отже, як установлено матеріалами справи, балансоутримувачем будинку АДРЕСА_1  є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», яка й зобов`язана належним чином  обслуговувати  в тому числі й  складові системи централізованого опалдення, які знаходяться на горищі будинку.
 
Відповідно до інформації, яка міститься у акті  обстеження житлового будинку  для видачі акту готовності до опалювального сезону, складеного  представниками   РМТ «Голосієво»  ПАТ «Київтеплоенерго»  та представником балансоутримувача, під час перевірки стану будинку АДРЕСА_1  до опалювального сезону 2017-2018років  виявлено : у п.4 не проведена  ревізія арматури на повітрозбірниках  -  виконано частково;  п. 7 - втурішньобудинкова система опалення - не промито;   п.10 - опресування внутрішньо будинкової системи опалення - не промито;  п.12 - внутрішньобудинкові стояки ЦО потребує налагоджувальних робіт (а.с.96 т.1).
 
Отже, виявлені у акті недоліки свідчать про те, що будинок балансоутримувачем   не був підготовлений  до опалювального сезону, в тому числі належним чином не було проведено ревізію арматури на  повітрозбірниках, що і призвело до аварії в системі опалення будинку та затоплення водою квартири позивачів.
 
З урахуванням викладеного, колегія суддів визнає неспроможними твердження апеляційної скарги про те, що рішенням суду першої інстанції не встановлено причинно-наслідковий зв`язок між діями та шкодою; не оцінено докази та аргументи, що вказують на відсутність вини відповідача та не враховано, що  пошкодження повітрозбірника  на горищі, яке призвело до аварійної ситуації  та залиття квартири АДРЕСА_2 є випадковим явищем та виключає підстави до відшкодування заподіяних  позивачу та третім особам збитків. 
 
Таким чином, аварійна ситуація, пов`язана з пошкодженням повітрозбірника, що є складовою  внутрішньобудинкової системи  опалення будинку, відноситься до сфери обслуговування відповідача, який належно не здійснював ремонт та ревізію обладнання системи його опалення.
 
За наведених підстав, колегія суддів вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції про покладення саме на відповідача, як обслуговуючу організацію,  обов`язку щодо відшкодування збитків, заподіяних  позивачу та третім особам. внаслідок залиття  їх помешкання.
 
Згідно з п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року за № 6 (з подальшими змінами та доповненнями), розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
 
Згідно зі ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
 
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про  визнання належним доказом по справі долучені до справи матеріали експертного дослідження від 09.01.2018 № 181-01, складені судовим експертом Командировим О.В. та відповідно до якого матеріальна (майнова) шкода, яка завдана власнику трикімнатної квартири АДРЕСА_2 , внаслідок залиття рідиною та утворення пошкоджень (дефектів), які наявні на елементах опоряджувальних покриттів в приміщеннях даної квартири, згідно результатів проведеного візуально-інструментального обстеження та даних, які містяться в наданих на дослідження документах, станом на проведення експертного дослідження складає 46963 грн.
 
Отже, відповідно до справи, судовим експертом складено не висновок експертизи, а проведено експертне дослідження на підставі заяви, поданої ОСОБА_1 , що виключає необхідність внесення запису у дослідження про попередження експерта про кримінальну відповідальність.
 
Доказів на спростування установлених експертом у експертному дослідженні обставин, пов`язаних з проведенням у квартирі  ремонтно-відновлювальних робіт у зв`язку з затоплення  співвласників квартири АДРЕСА_2   та  установлений у зв`язку з цим  розмір заподіяних збитків, відповідачем до справи не долучено,  клопотання про призначення  по справі відповідної експертизи не заявлено. 
 
За таких обставин, колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про покладення у основу рішення долученого позивачем до справи експертного дослідження, за результатами про ведення якого установлено розмір  шкоди, завданої за наслідками залиття квартири.
 
Відповідно до  матеріалів, ОСОБА_1   по справі понесено витрати, пов`язані з оплатою 5000 грн за проведення експертного дослідження (а.с.54-57 т.1)
 
З урахуванням викладених обставин, колегія суддів вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції про наявність правових підстав до стягнення з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» на користь співвласників квартири АДРЕСА_2 матеріальну шкоду в розмірі 46 963 грн в рівних частках, тобто по 11 740 грн 75 коп. кожному, а на користь ОСОБА_1 також витрати на проведення експертного дослідження в сумі 5000 грн. 
 
Установлений судом розмір моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття їх помешкання, у сумі по 2000 грн, що підлягає відшкодуванню відповідачем  кожному з позивачів: ОСОБА_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 відповідає характеру та тривалості заподіяних їм моральних страждань та є правильним.
 
Установлені судом розміри витрат, що підлягають стягненню з відповідача на користь позивачів, пов`язані з оплатою судового збору, визначено судом відповідно до  пропорційності задоволених їх вимог та узгоджується з положеннями п.3 ч.1 ст.141 ЦПК України. 
 
Розмір понесеної по справі ОСОБА_1 професійної правничої допомоги, що визначена районним судом у сумі 2000 грн, колегія суддів також визнає обґрунтовано стягнутою, з огляду на її співмірність із складністю цієї справи та з урахуванням розумності та реальності понесених витрат.
 
 Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
 
Колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення судді першої інстанції є законним і обґрунтованим, судом додержано вимоги матеріального та процесуального права, а тому рішення суду відповідно до ст. 375 ЦПК України необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.
 
Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381  ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» залишити без задоволення.
 
Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 12 квітня 2023 року залишити без змін.
 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
 
Суддя-доповідач:                                        

Судді: