ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" лютого 2024 р.           Справа№ 910/71/23
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Агрикової  О.В.
суддів:            Козир Т.П. 
          Мальченко А.О. 
 
Секретар судового засідання: Мельничук О.С.,
за участю представників сторін:
від прокуратури - Сімаченко А.О.,
від позивача - не з`явився,
від відповідача-1 - Козуліна А.В., Онуфрієнко М.В.,
від відповідача-2 - не з`явився,
від третьої особи 1 - не з`явився,
від третьої особи 2 - Жиделяєва Ю.Г.,
від третьої особи 3 - Плаксий О.В.,
розглядаючи у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу
Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо"
на рішення Господарського суду міста Києва від 27.07.2023 (повний текст рішення складено 14.08.2023)
у справі № 910/71/23 (суддя Смирнова Ю.М.)
За позовом Заступника Генерального прокурора в інтересах держави 
в особі Київської міської ради 
до:1.          Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо"
2.          Товариства з обмеженою відповідальністю "Гео-Макс"
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача-1 Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача-1 Департамент захисту довкілля та адаптації до зміни клімату Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації)
про визнання недійсним договору та про застосування наслідків недійсності правочину, -

ВСТАНОВИВ:

У 2023 році Заступник Генерального прокурора в інтересах держави в особі Київської міської ради звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Гео-Макс" про визнання недійсним договору та про застосування наслідків недійсності правочину.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що положення оспорюваного правочину, які передбачають виготовлення проектів землеустрою із встановлення водоохоронних зон, суперечать ст.ст.1, 4, 87-90 Водного кодексу України, ст.ст.46-1, 54-1, 58, 60, 61, 110, 114 Земельного кодексу України, ст.ст.5, 7, 9, 14 Закону України "Про природно - заповідний фонд України" та ст.ст.14-1, 32 Закону України "Про охорону культурної спадщини", що є підставою для визнання договору на закупівлю послуг від 17.12.2021 року №1961 (з додатковими угодами від 17.12.2021 року №1, від 23.12.2021 року №№2, 3, від 30.06.2022 року №4), укладеного між Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Гео-Макс" недійсним. Крім того, прокурор просив застосувати правові наслідків недійсності правочину у вигляді двосторонньої реституції, оскільки це забезпечить захист прав територіальної громади м. Києва шляхом повернення неефективно витрачених коштів місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища, які надалі можуть бути спрямовані на здійснення необхідних природоохоронних заходів.
09.02.2023 року від прокурора надійшла заява про зміну предмета позову шляхом доповнення додатковими позовними вимогами (при збереженні первісних позовних вимог), (т.2, а.с. 65-75) в якій прокурор просить:
- визнати недійсним з моменту укладення договір на закупівлю послуг від 17.12.2021 року №1961 (з додатковими угодами від 17.12.2021 року №1, від 23.12.2021 року №№2, 3, від 30.06.2022 року №4), укладений між Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Гео-Макс";
- застосувати правові наслідки недійсності правочину, зобов`язавши Товариство з обмеженою відповідальністю "Гео-Макс" і Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" повернути одне одному все одержане на виконання договору на закупівлю послуг від 17.12.2021 року №1961 (з додатковими угодами від 17.12.2021 року №1, від 23.12.2021 року №№2, 3, від 30.06.2022 року №4), а саме Товариство з обмеженою відповідальністю "Гео-Макс" повернути Комунальному підприємству виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" грошові кошти в сумі 3 231 582, 00 грн., а Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" - результат отриманих послуг;
- визнати недійсним наказ комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" від 21.09.2022 року №179 "Про затвердження проєкту землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг";
- визнати недійсним наказ Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації ) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" від 21.09.2022 року №180 "Про затвердження проєкту землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг";
- визнати незаконною та скасувати державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі обмеження у використанні земель за обліковим номером 011:000501:00000034, дата внесення - 05.10.2022 року, назва обмеження - водоохоронна зона р. Дніпро на острові Трухановому, пляж "Центральний" у Дніпровському р-ні м.Києва, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру;
- визнати незаконною та скасувати державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі обмеження у використанні земель за обліковим номером 011:000501:00000035, дата внесення - 19.10.2022 року, назва обмеження - водоохоронна зона р. Дніпро, острів Венеціанський, пляжі "Передмістна слобідка" і "Золотий" у Дніпровському р-ні м. Києва, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру;
- визнати незаконною та скасувати державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі обмеження у використанні земель за обліковим номером 012:000502:00000124, дата внесення - 11.10.2022 року, назва обмеження - прибережна захисна смуга р. Дніпро на острові Трухановому, пляж "Центральний" у Дніпровському р-ні м. Києва, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру;
- визнати незаконною та скасувати державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі обмеження у використанні земель за обліковим номером 012:000502:00000129, дата внесення - 17.11.2022 року, назва обмеження - прибережна захисна смуга вздовж річок, навколо водойм та на островах р. Дніпро, острів Венеціанський, пляжі "Передмістна слобідка" і "Золотий" у Дніпровському р-ні м. Києва, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру.
Вказана заява прокурора обґрунтована тим, що лише 13.01.2023 року та 30.01.2023 року на чергові запити Офісу Генерального прокурора КП "Плесо" поінформувало про прийняття ще у вересні 2022 року наказів, якими затверджено землевпорядну документацію, та внесення відповідної інформації щодо меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг до Державного земельного кадастру. Отже прокурор вважає, що лише визнання оспорюваного договору недійсним, без визнання недійсними наказів про затвердження проектної документації, виготовленої на виконання недійсного правочину та з порушенням вимог законодавства, а також без вилучення відповідних відомостей про межі водоохоронних зон та прибережних захисних смуг на згаданих островах із Державного земельного кадастру не є достатньо ефективним способом захисту інтересів держави. 
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.03.2023 року прийнято до розгляду заяву прокурора про зміну предмета позову, залучено до участі у справі Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.      
Рішенням Господарського суду міста Києва від 27.07.2023 року позовні вимоги задоволено частково. Визнано недійсним з моменту укладення договір на закупівлю послуг від 17.12.2021 року №1961 (з додатковими угодами від 17.12.2021 року №1, від 23.12.2021 року №№2, 3, від 30.06.2022 року №4), укладений між Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Гео-Макс", в частині, що стосується надання, прийняття та оплати послуг з розроблення проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг щодо об`єктів: пляж "Центральний" (м. Київ, Дніпровський район, р. Дніпро, острів Труханів), пляж "Передмістна слобідка" і пляж "Золотий" (м. Київ, Дніпровський район, р.Дніпро, острів Венеціанський). Визнано недійсним наказ Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації ) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" від 21.09.2022 року №179 "Про затвердження проєкту землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг". Визнано недійсним наказ Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації ) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" від 21.09.2022 року №180 "Про затвердження проєкту землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг". Скасовано державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі обмеження у використанні земель за обліковим номером 011:000501:00000034, дата внесення - 05.10.2022 року, назва обмеження - водоохоронна зона р. Дніпро на острові Труханів, пляжу "Центральний" у Дніпровському районі м.Києва, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру. Скасовано державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі обмеження у використанні земель за обліковим номером 011:000501:00000035, дата внесення - 19.10.2022 року, назва обмеження - водоохоронна зона р. Дніпро, острів Венеціанський пляж "Передмістна слобідка" і пляж "Золотий" у Дніпровському районі м. Києва, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру. Скасовано державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі обмеження у використанні земель за обліковим номером 012:000502:00000124, дата внесення - 11.10.2022 року, назва обмеження - прибережна захисна смуга р. Дніпро на острові Труханів, пляжу "Центральний" у Дніпровському районі м. Києва, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру. Скасовано державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі обмеження у використанні земель за обліковим номером 012:000502:00000129, дата внесення - 17.11.2022 року, назва обмеження - прибережна захисна смуга вздовж річок, навколо водойм та на островах р. Дніпро, острів Венеціанський пляж "Передмістна слобідка" і пляж "Золотий" у Дніпровському районі м. Києва, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру. В іншій частині позову відмовлено. Присуджено до стягнення з Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" на користь Офісу Генерального прокурора судовий збір у розмірі 11 976 грн. 50 коп. та з Товариства з обмеженою відповідальністю "Гео-Макс" на користь Офісу Генерального прокурора судовий збір у розмірі 6 608 грн. 50 коп.
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що відповідно до положень законодавства, на островах не "встановлюються" прибережні захисні смуги, а поширюється "режим" обмеженої господарської діяльності, "передбачений для прибережних захисних смуг". Відтак, оскільки за змістом положень законодавства, прибережна захисна смуга є ділянкою конкретно визначеної ширини, а режим обмеженої господарської діяльності, характерний для прибережних захисних смуг, поширюється на всю територію острову, то встановлення меж прибережної захисної смуги на невеликій частині відповідних островів (як це передбачається умовами спірного Договору), по-перше, суперечить положенням ст. 88 Водного кодексу України, по-друге, створює хибне уявлення про відсутність відповідних обмежень на іншій їх території. Водночас, місцевим господарським судом зазначено, що оскільки одержане замовником за правочином в даному випадку полягає саме у наданій послузі, наведене виключає можливість застосування до правовідносин, що виникли між сторонами Договору, наслідків недійсності правочину у вигляді двосторонньої реституції. Також суд першої інстанції встановив, що внаслідок укладення Договору з порушенням ст. 88 Водного кодексу України, та, відповідно, внаслідок його виконання наразі, за даними Державного земельного кадастру, лише 15,0605 га земель на острові Венеціанському і 36,6556 га на острові Трухановому мають передбачені для прибережної захисної смуги обмеження у використанні, що створює хибне уявлення про відсутність таких обмежень для іншої території цих островів, що говорить про обґрунтованість вимог прокурора в частині визнання недійсними наказів КП "Плесо" №№179, 180 від 21.09.2022 року, а також скасування державної реєстрації в Державному земельному кадастрі обмеженнь у використанні земель за обліковими номерами 011:000501:00000034, 011:000501:00000035, 012:000502:00000124, 012:000502:00000129, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру, та відповідно, які підлягають задоволенню як похідні вимоги від вимог про визнання недійсним Договору.
Не погодившись із прийнятим рішенням, Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 27.07.2023 року.
Вимоги та доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що суд першої інстанції дійшов помилково висновку, що взагалі відсутня необхідність встановлення на острові ширини прибережної захисної смуги. При цьому, на думку скаржника місцевий господарський суд не прийняв до уваги та не надав правового аналізу твердженням КП «Плесо» та наданим підприємством доказів про те, що проект землеустрою замовлено КП «Плесо» на виконання доручення Київської міської ради, на виконання своїх статутних завдань та з метою належної організації роботи ввірених підприємству рекреаційних місць (пляжів, зон відпочинку, інш.) й можливості встановлення саме балансової приналежності території рекреаційних місць до підприємства. Крім того скаржник звертає увагу, що судом першої інстанції не прийнято до уваги неможливість проведення КП «Плесо» належного обліку рекреаційних місць (пляжів, зон відпочинку, інш.) на визначеному острові та ускладненість їх подальшого обслуговування без встановлення їх приналежності до прибережної захисної смуги та без визначення їх ширини. Скаржник також наголошує, що місцевий господарський суд, при відсутності фактичних зауважень позивача до змісту договору та до виконаних робіт, безпідставно визнав, що оспорюваний правочин суперечить положенням ст. 88 Водного кодексу України.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.09.2023 року сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Агрикова О.В., судді Козир Т.П., Мальченко А.О.
08.09.2023 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Офісу Генерального прокурора надійшло заперечення проти відкриття апеляційного провадження, в якому останній зазначає, що апелянтом порушено вимоги ст. 258 ГПК України в частині не сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, а також не подання доказів направлення копії апеляційної скарги іншим учасникам у справі.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.09.2023 року встановлювався строк для усунення недоліків, а саме не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали апелянту усунути недоліки шляхом подання до суду доказів доплати судового збору у розмірі 9 292 грн. 50 коп. та подання до суду доказів направлення копії апеляційної скарги третій особі у справі.
19.09.2023 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" надійшла заява на виконання ухвали з доказами сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі та доказами направлення копії апеляційної скарги третій особі у справі.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.09.2023 року відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.07.2023 року, витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/71/23.
09.10.2023 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів з Господарського суду Київської області надійшли матеріали справи №910/71/23.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.10.2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.07.2023 року, розгляд справи призначено на 29.11.2023 року.
23.10.2023 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів з Офісу Генерального прокурора надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення без змін.
01.11.2023 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо", відповідача-1 у справі, надійшла відповідь на відзив.
13.11.2023 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів з Офісу Генерального прокурора надійшли заперечення на відповідь на відзив.
28.11.2023 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо", відповідача-1 у справі, надійшли письмові пояснення по справі, клопотання про залучення про залучення Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу КМР та клопотання про залучення Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2023 року залучено до участі у справі на стороні відповідача-1 треті особи без самостійних вимог на предмет спору - Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України та Департамент захисту довкілля та адаптації до зміни клімату Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації), розгляд справи відкладено на 24.01.2024 року.
08.01.2024 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому останнє просило вимоги апеляційної скарги задовольнити.
24.01.2024 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Департамент захисту довкілля та адаптації до зміни клімату Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації), третьої особи-3 у справі, надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю направити належного представника.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2024 року розгляд справи відкладено на 28.02.2024 року.
В судовому засіданні 28.02.2024 року представник відповідача 1 надав усні пояснення по справі, відповів на запитання суду, просив задовольнити апеляційну скаргу. Прокурор надав усні пояснення по справі, відповів на запитання суду, просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги. Представники третьої особи 2 та третьої особи 3 надали усні пояснення по справі, відповіли на запитання суду. Представники позивача та третьої особи 1 в судове засіданні не з`явились, про дату та час судового засідання повідомлені належним чином.
Згідно з п. 11, ст. 270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.
Відповідно до п. 12, ст. 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.
Враховуючи те, що наявні матеріали справи є достатніми для всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи, та зважаючи на обмежений процесуальний строк розгляду апеляційної скарги, судова колегія визнала за можливе розглянути апеляційні скарги у даному судовому засіданні.
Статтями 269 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, рішенням Київської міської ради від 27.05.2021 року №1252/1293 "Про затвердження переліку природоохоронних заходів у місті Києві, що фінансуватимуться з Київського міського фонду охорони навколишнього природного середовища у 2021 році" затверджено перелік природоохоронних заходів у місті Києві, що фінансуватимуться з Київського міського фонду охорони навколишнього природного середовища у 2021 році, згідно з додатком до цього рішення. (т.1, а.с. 112-115).
Відповідно до п. 1.1 розділу ІІ додатка у 2021 році розпочинаються заходи щодо створення водоохоронних зон, спрямованих на запобігання забрудненню, засміченню та виснаженню водних ресурсів м. Києва.
Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 28.09.2021 року №2065 "Про забезпечення виконання у 2021 році природоохоронних заходів у місті Києві" затверджено Розподіл коштів міського природоохоронного фонду для фінансування Переліку природоохоронних заходів у місті Києві на 2021 рік. (т.1, а.с. 116).
У п. 2 цього розпорядження вказано Управлінню екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) профінансувати виконання природоохоронних заходів у місті Києві на 2021 рік згідно з Розподілом коштів, що затверджується відповідно до п. 1 цього розпорядження.
Вищевказаним розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 28.09.2021 року №2065 передбачено виділення Управлінню екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) і Комунальному підприємству виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо"      5 867 000, 00 грн. на створення водоохоронних зон, спрямованих на запобігання забрудненню, засміченню та виснаженню водних ресурсів м. Києва. (т.1, а.с. 117-122).
В подальшому, в рамках виконання зазначеного заходу Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" оголошено про проведення публічних закупівель послуг з розроблення проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг; код ДК 021:2015: 71250000-5 - Архітектурні, інженерні та геодезичні послуги; номер закупівлі UA-2021-11-12-016754-a. (т.1, а.с. 123-125).
Відповідно до звіту про результати проведення процедури закупівлі UA-2021-11-12-016754-a від 20.12.2021 року переможцем визначено ТОВ «Гео-Макс». (т.1, а.с. 126-128).
За результатами даної закупівлі 17.12.2021 року між Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" (надалі - КП "Плесо"; замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Гео-Макс" (надалі - ТОВ "Гео-Макс"; виконавець) був укладений договір №1961 на закупівлю послуг (надалі - Договір). (т.1, а.с. 129-133).
Відповідно до п. 1.1 Договору виконавець зобов`язується надати замовникові послуги з розроблення проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг, що зазначені в Додатку 1 до Договору, а замовник - прийняти та оплатити такі послуги у відповідності до цього договору. Код за 021:2015:71250000-5 - Архітектурні, інженерні та геодезичні послуги.
Згідно з п. 1.2 Договору технічні, економічні та інші вимоги до послуг викладені у Технічному завданні, що є невід`ємною частиною цього договору та наведене у Додатку 3.
Пунктом 1.3 Договору передбачено, що обсяги закупівлі можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків.
Відповідно до п. 1.5 Договору визначено етапи та перелік виконаних робіт:
І етап - обстеження об`єктів, виконання вишукувальних робіт, складання топографічних планів;
ІІ етап - виконання комплексу робіт з визначення та встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг;
ІІІ      етап - виконання робіт з розроблення проектів землеустрою;
ІV етап - погодження проектної документації із землеустрою.
Крім того, в п. 4 додатку №3 "Технічне завдання" до Договору визначено аналогічні стадії проектування та перелік виконуваних робіт. (т.1, а.с. 136-139).
Згідно з п. 2.4 Договору перелік водних об`єктів, які розташовані на території м.Києва і для яких складаються (розробляються) проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг наведений у Додатку 1 до Договору.
В матеріалах справи наявний додаток №1 до Договору в якому наведено перелік водних об`єктів, які розташовані на території м. Києва, на яких передбачаються архітектурні, інженерні та геодезичні послуги (розроблення проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг) у 2021 році за бюджетною програмою КПКВ 2818340 "Створення водоохоронних зон, спрямованих на запобігання забрудненню, засміченню та виснаженню водних ресурсів" (т.1, а.с. 134), а саме:
1) Пляж "Центральний", довжина 829 м, місцезнаходження об`єкту: м. Київ, Дніпровський район, р. Дніпро, острів Труханів;
2) Пляж "Передмістна слобідка" і пляж "Золотий", довжина 1570 м, місцезнаходження об`єкту: м. Київ, Дніпровський район, р. Дніпро, острів Венеціанський;
3) Пляж "Веселка", довжина 253 м, місцезнаходження об`єкту: м. Київ, Дніпровський район, р. Дніпро, вул. Микільсько-Слобідська;
4) Затока Оболонь зона відпочинку "Наталка", місцезнаходження об`єкту: м. Київ, Оболонський район, Затока Оболонь, р. Дніпро;
5) Зона відпочинку "Березняки", місцезнаходження об`єкту: м. Київ, Дніпровський район, Дніпровська набережна.
Відповідно до п. 3.1 Договору загальна вартість послуг, визначена в цьому договорі, становить 3 231 582,00 грн., в т.ч. ПДВ 538 597, 00 грн. у відповідності до розрахунку вартості послуг, що наведений у Додатку 2 до Договору.
Також пунктом 3.2 Договору сторони передбачили, що вартість цього договору може бути зменшена за взаємною згодою сторін.
Крім того в матеріалах справи наявний додаток №2 до Договору в якому наведено такий розрахунок вартості послуг (т.1, а.с. 135)., а саме: 
- І етап - обстеження об`єктів, виконання вишукувальних робіт, складання топографічних планів - 1 292 632, 80 грн.;
- II етап - виконання комплексу робіт з визначення та встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг - 1 292 632, 80 грн.;
- III етап - виконання робіт з розроблення проектів землеустрою - 484 737, 30 грн.;
- IV етап - погодження проектної документації із землеустрою - 161 579, 10 грн.
Згідно з п. 4.1 Договору оплата за фактично надані послуги здійснюється замовником на підставі підписаних сторонами актів приймання наданих послуг за кожним з етапів на умовах відстрочки платежу на термін до 10 банківських днів з моменту отримання коштів на розрахунковий рахунок від головного розпорядника бюджетних коштів.
В пункті 4.2 Договору сторони обумовили, що розрахунки за договором здійснюються у такому порядку: 3 231 582, 00 грн., в т. ч. ПДВ 538 597, 00 грн. за КПКВ 2818340 (КЕКВ 2610), з розрахункового рахунку UA628201720344301005100049877 в ГУ ДКСУ у м. Києві.
Пунктом 4.3 Договору визначено, що у разі затримки бюджетного фінансування розрахунок за послуги здійснюється протягом 3-х банківських днів з дати отримання замовником коштів бюджетного призначення на фінансування послуг на поточний рахунок замовника.
Відповідно до п. 4.4 Договору оплата здійснюється відповідно до вимог Бюджетного кодексу України та наявного бюджетного фінансування.
За змістом п. 9 Додатку №3 "Технічне завдання" до Договору, відомості про організацію і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг пляж "Центральний", пляж "Передмістна слобідка" і пляж "Золотий", пляж "Веселка", затока Оболонь зона відпочинку "Наталка", зона відпочинку "Березняки" у місті Києві підлягають внесенню до Державного земельного кадастру виконавцем послуги; після надання виконавцем послуг замовник забезпечує отримання рішення Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про затвердження проекту землеустрою.
Відповідно до п. 5.1 Договору строк надання послуг: з дати підписання договору і до 31.12.2021 року.
Додатковими угодами №1 від 17.12.2021 року, №2 від 23.12.2021 року, №3 від 23.12.2021 року, №4 від 30.06.2022 року до Договору вносилися зміни. (т.1, а.с. 140-149).
Відповідно до п. 2 додаткової угоди №2 від 23.12.2021 року п. 1.1 Договору викладено в редакції, відповідно до якої виконавець зобов`язується надати замовникові наступні послуги, необхідні для створення водоохоронних зон, спрямованих на запобігання забрудненню, засміченню та виснаженню водних ресурсів м. Києва: "Розроблення проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг", що зазначені в Додатку 1 до Договору, а замовник - прийняти і оплатити такі послуги у відповідності до цього договору. Код за ДК 021:2015 - 71250000-5 - Архітектурні, інженерні та геодезичні послуги.
Пунктом 3 додаткової угоди №2 від 23.12.2021 року п. 4.2. Договору викладено в новій редакції, відповідно до якої розрахунки за Договором здійснюються у такому порядку:
- розрахунки за 1 - 3 етапи вартості послуг, у відповідності до розрахунку вартості послуг, що наведений у Додатку 2 до Договору, у сумі 3 070 002, 90 грн., в т. ч. ПДВ 511667,15 грн. - за КПКВ 2818340 (КЕКВ 2610), здійснюються з розрахункового рахунку UA628201720344301005100049877 в ГУ ДКСУ у м. Києві;
- розрахунки за 4 етап вартості послуг, у відповідності до розрахунку вартості послуг, що наведений у Додатку 2 до Договору, у сумі 161 579, 10 грн., в т.ч. ПДВ 26 929, 85 грн. - здійснюються з розрахункового рахунку НОМЕР_1 в Банк Кредит Дніпро.
Додатковою угодою №3 від 23.12.2021 року Договір доповнено Додатком №4 "Календарний план".
Пунктом 2 додаткової угоди №4 від 30.06.2022 року сторони домовилися призупинити виконання зобов`язань за Договором відповідно до термінів, що встановлені Додатком №4 до Договору, на період дії воєнного стану але не більше ніж на 90 календарних днів з дати введення воєнного стану, та виклали Додаток №4 у новій редакції.
Відповідно до п. 3.1 додаткової угоди №4 від 30.06.2022 року викладено п. 5.1 Договору у редакції, відповідно до якої строк надання послуг: з дати підписання Договору і:
- для 1-3 етапу вартості послуг, у відповідності до розрахунку вартості послуг, що наведений у Додатку 2 до Договору до 28.12.2021 року;
- для 4 етапу вартості послуг, у відповідності до розрахунку вартості послуг, що наведений у Додатку 2 до Договору до 31.10.2022 року.
Пунктом 3 додаткової угоди №4 від 30.06.2022 року викладено п. 10.1 Договору в новій редакції наступного змісту: «Цей договір набирає чинності з дня його підписання і діє до 31.10.2022 року, а в частині розрахунків до повного виконання сторонами зобов`язань».
З матеріалів справи вбачається, що на виконання умов Договору ТОВ "Гео-Макс" було розроблено 5 проектів землеустрою. (т.1, а.с. 152-256, 257-603).
Також з матеріалів справи вбачається, що 23.12.2021 року та 22.09.2022 року сторонами Договору підписані відповідні акти здавання-приймання виконаних послуг. (т.1, а.с. 605-606).
В подальшому, наказом КП "Плесо" від 21.09.2022 року №179 "Про затвердження проекту землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг" затверджено проект землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг р.Дніпро на острові Труханів, пляжу "Центральний" у Дніпровському районі м.Києва, погоджений Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України листом від 18.07.2022 №25/7-11/9199-22 та Управлінням екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 25.08.2022 року №077-2388. (т.2, а.с. 94).
Наказом КП "Плесо" від 21.09.2022 року №180 "Про затвердження проекту землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг" затверджено проект землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг острів Венеціанський пляж "Передмісна слобідка" і пляж "Золотистий" у Дніпровському районі м. Києва, погоджений Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України листом від 13.07.2022 року №25/7-11/9015-22 та Управлінням екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 19.08.2022 №077-2317. (т.2, а.с. 95).
Згідно з витягом від 05.10.2022 року №НВ-5100774732022 до Державного земельного кадастру 05.10.2022 року внесено відомості про обмеження у використанні земель за обліковим номером 011:000501:00000034; назва обмеження - водоохоронна зона р. Дніпро на острові Трухановому, пляж "Центральний" у Дніпровському р-ні м. Києва, площа - 41,9444 га, код обмеження - 000501; документ, на підставі якого встановлено обмеження у використанні земель: Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" від 21.09.2022 року №179. (т.2, а.с. 88-89).
Відповідно до витягу від 11.10.2022 року №НВ-4600805502022 до Державного земельного кадастру 11.10.2022 року внесено відомості про обмеження у використанні земель за обліковим номером 012:000502:00000124; назва обмеження - прибережна захисна смуга р.Дніпро на острові Трухановому, пляж "Центральний" у Дніпровському р-ні м. Києва, площа - 36,6556 га, код обмеження - 000502; документ, на підставі якого встановлено обмеження у використанні земель: Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" від 21.09.2022 року №179. (т.2, а.с. 81-92).
Відповідно до витягу від 19.10.2022 року №НВ-3500790022022 до Державного земельного кадастру 19.10.2022 року внесено відомості про обмеження у використанні земель за обліковим номером 011:000501:00000035; назва обмеження - водоохоронна зона р.Дніпро, острів Венеціанський, пляжі "Передмістна слобідка" і "Золотий" у Дніпровському р-ні м.Києва, площа - 55,7046 га, код обмеження - 000501; документ, на підставі якого встановлено обмеження у використанні земель: Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" від 21.09.2022 року №180. (т.2, а.с. 91-92).
Витягом від 17.11.2022 року №НВ-1800649292022 підтверджується внесення до Державного земельного кадастру 17.11.2022 року відомостей про обмеження у використанні земель за обліковим номером 012:000502:00000129; назва обмеження - прибережна захисна смуга вздовж річок, навколо водойм та на островах р.Дніпро, острів Венеціанський, пляжі "Передмістна слобідка" і "Золотий" у Дніпровському р-ні м.Києва, площа 15,0605 га, код обмеження - 000502; документ, на підставі якого встановлено обмеження у використанні земель: Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" від 21.09.2022 року №180. (т.2, а.с. 84-85).
Оплата послуг за Договором у сумі 3 231 582, 00 грн. здійснена КП "Плесо" на користь ТОВ "Гео-Макс" в повному обсязі, що підтверджується платіжними інструкціями №23 від 24.12.2021 року на суму 3 070 002, 90 грн. та №9088 від 17.10.2022 року на суму 161 579, 10 грн. (т.1, а.с. 43-44).
Отже, спір у даній справі на думку прокурора виник у зв`язку з тим, що за водним і земельним законодавством для всієї території такого утворення, як острів характерний режим обмеження господарської діяльності, передбачений для прибережних захисних смуг, що не потребує окремого розроблення проєкту землеустрою із їх встановлення. Тому на думку прокурора внаслідок виконання оспорюваного правочину, виготовлено документацію із землеустрою на підставі якої здійснено зміну визначеного законодавством режиму територій островів Венеціанського та Труханового, які встановлені щодо цих земель імперативними нормами.
Місцевий господарський суд, ухвалюючи оскаржуване рішення дійшов висновку, що оскільки за змістом положень законодавства, прибережна захисна смуга є ділянкою конкретно визначеної ширини, а режим обмеженої господарської діяльності, характерний для прибережних захисних смуг, поширюється на всю територію острову, то встановлення меж прибережної захисної смуги на невеликій частині відповідних островів (як це передбачається умовами спірного Договору), по-перше, суперечить положенням ст. 88 Водного кодексу України, по-друге, створює хибне уявлення про відсутність відповідних обмежень на іншій їх території.
Колегія суддів, дослідивши матеріали справи погоджується з даним висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 ст. 203 цього кодексу.
Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.
Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Частинами 1-3, 5 та 6 ст. 203 Цивільного кодексу України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
За загальним правилом, у спорі про визнання правочинів недійсними, суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.
Як було вірно встановлено судом першої інстанції, оспорюваний договір було укладено на виконання рішення Київської міської ради від 27.05.2021 року №1252/1293 "Про затвердження переліку природоохоронних заходів у місті Києві, що фінансуватимуться з Київського міського фонду охорони навколишнього природного середовища у 2021 році" (яким, зокрема, передбачено виконання заходів щодо створення водоохоронних зон, спрямованих на запобігання забрудненню, засміченню та виснаженню водних ресурсів м. Києва) та розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 28.09.2021 року №2065 "Про забезпечення виконання у 2021 році природоохоронних заходів у місті Києві" (яким передбачено виділення Управлінню екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) і КП "Плесо" коштів на створення водоохоронних зон, спрямованих на запобігання забрудненню, засміченню та виснаженню водних ресурсів м. Києва).
Колегія суддів також звертає увагу, що в матеріалах справи наявна копія Статуту Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо", затвердженого рішенням виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів від 03.07.1995 року №204 (у редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 20.05.2019 року №882. (далі - статут, т.2, а.с. 114-120).
Відповідно до п. 3.1.13 статуту підприємство має право виступати замовником проектної документації в частині делегованих виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повноважень.
Також, колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи наявне рішення Київської міської ради від 02.10.2018 року №1550/5614 «Про деякі заходи з розвитку водного господарства та екологічного оздоровлення водних об`єктів на території міста Києва». (т.2, а.с. 130-131).
Пунктом 2 рішення №1550/5614 доручено виконавчому органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації):
2.1. Забезпечити розробку та подати на розгляд Київської міської ради проекти землеустрою щодо встановлення меж прибережних захисних смуг водних об`єктів місцевого та загальнодержавного значення в місті Києві терміном до 01 січня 2020 року, однак, насамперед тих водних об`єктів, які є джерелом питного водопостачання або мають природоохоронне чи рекреаційне значення.
2.2. Замовниками розроблення вказаних проектів землеустрою визначити Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та/або комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «ПЛЕСО».
2.3. Протягом одного місяця з дня затвердження Київською міською радою проекту землеустрою щодо встановлення прибережної захисної смуги будь-якого з водних об`єктів, визначених у підпункті 2.1 цього рішення:
- забезпечити встановлення в натурі (на місцевості) меж прибережних захисних смуг та забезпечити встановлення межових та водоохоронних знаків;
- довести до відома населення, усіх зацікавлених підприємств, установ, організацій інформацію щодо водоохоронного режиму, який діє на цих територіях;
- забезпечити врахування такої прибережної захисної смуги в міському земельному кадастрі.
2.4. Вирішити в установленому порядку питання фінансування заходів, передбачених цим рішенням.
Аналіз змісту вказаного вище рішення свідчить, що підставою для виникнення у КП «Плесо» статусу замовника землевпорядної документації є делегування відповідного права, а не статут підприємства.
Колегія суддів також звертає увагу, що п. 2.3. рішення №1550/5614 від 02.10.2018 року чітко вказано, що затвердження землевпорядної документації здійснює Київська міська рада. 
Отже, колегія суддів звертає увагу скаржника, що у спірних правовідносинах КП «Плесо» реалізує делеговані Київською міською радою (Київською міською державною адміністрацією) повноваження та не виступає самостійним суб`єктом під час здійснення власної господарської діяльності.
Відтак, колегія суддів вважає, що в даному випадку КП «Плесо» не здійснювало самостійну господарську діяльність, а діяло в межах делегованих Київською міською радою (Київською міською державною адміністрацією) повноважень на підставі п. 3.1.13 статуту, тому доводи скаржника, що договір був укладений на виконання своїх статутних завдань не відповідають матеріалам справи.
Так, у п. 2 Додатку 3 до Договору вказано, що підставою для надання послуг є розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 28.09.2021 року №2065 "Про забезпечення виконання у 2021 році природоохоронних заходів у місті Києві".
Місцевий господарський суд вірно зазначив, що конкретні місця встановлення водоохоронних зон та прибережних смуг вищевказаними рішенням і розпорядженням не визначалися, з чого слідує, що такі місця мали бути визначені безпосередньо замовником послуг з урахуванням вимог чинного законодавства.
Тому доводи скаржник, що він діяв на виконання рішення Київської міської ради не зовсім відповідають дійсності, оскільки конкретна земельна ділянка щодо якої здійснюється відповідні заходи, встановлюється у договорі безпосередньо відповідачем 1.
Водночас, як вбачається з матеріалів справи, а саме додатку №1 до договору, сторони визначили такий перелік водних об`єктів, щодо яких передбачається надання послуг:
1) Пляж "Центральний", довжина 829 м, місцезнаходження об`єкту: м. Київ, Дніпровський район, р. Дніпро, острів Труханів;
2) Пляж "Передмістна слобідка" і пляж "Золотий", довжина 1570 м, місцезнаходження об`єкту: м. Київ, Дніпровський район, р.Дніпро, острів Венеціанський;
3) Пляж "Веселка", довжина 253 м, місцезнаходження об`єкту: м. Київ, Дніпровський район, р.Дніпро, вул. Микільсько-Слобідська;
4) Затока Оболонь зона відпочинку "Наталка", місцезнаходження об`єкту: м. Київ, Оболонський район, Затока Оболонь, р.Дніпро;
5) Зона відпочинку "Березняки", місцезнаходження об`єкту: м. Київ, Дніпровський район, Дніпровська набережна.
Також в п. 5 Додатку №3 "Технічне завдання" до Договору визначено, що метою послуги є:
організація і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг пляж "Центральний", пляж "Передмістна слобідка" і пляж "Золотий", пляж "Веселка", затока Оболонь зона відпочинку "Наталка", зона відпочинку "Березняки" у місті Києві;
створення водоохоронних зон, в межах яких виділяються прибережні захисні смуги, спрямованих на запобігання забрудненню, засміченню та виснаженню водних ресурсів міста Київ з метою: чіткого встановлення меж водоохоронної зони, та інших обмежень у використанні земель, встановлених законами та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами; врегулювання питання внесення відомостей про межі водоохоронної зони та прибережної смуги пляж "Центральний", пляж "Передмістна слобідка" і пляж "Золотий", пляж "Веселка", затока Оболонь зона відпочинку "Наталка", зона відпочинку "Березняки" у місті Київ до Державного земельного кадастру: інформування про такі обмеження землевласників, землекористувачів, інших фізичних та юридичних осіб.
Відтак, умовами спірного договору передбачено надання виконавцем (та прийняття і оплата замовником) послуг, пов`язаних з розробленням проектів землеустрою з метою створення водоохоронних зон, в межах яких виділяються прибережні захисні смуги, чітке встановлення меж таких водоохоронних зон та прибережних захисних смуг, а також інформування про такі обмеження землевласників, землекористувачів, інших фізичних та юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 58 Земельного кодексу України для створення сприятливого режиму вздовж морів, навколо озер, водосховищ та інших водних об`єктів встановлюються водоохоронні зони, межі яких зазначаються в документації із землеустрою, містобудівній документації на місцевому та регіональному рівнях. Відомості про межі водоохоронних зон вносяться до Державного земельного кадастру. Порядок визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режим ведення господарської діяльності в таких зонах встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Частинами 1, 2 ст. 87 Водного кодексу України визначено, що для створення сприятливого режиму водних об`єктів, попередження їх забруднення, засмічення і вичерпання, знищення навколоводних рослин і тварин, а також зменшення коливань стоку вздовж річок, морів та навколо озер, водосховищ і інших водойм встановлюються водоохоронні зони. Водоохоронна зона є природоохоронною територією господарської діяльності, що регулюється.
Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 87 Водного кодексу України на території водоохоронних зон забороняється: 1) використання стійких та сильнодіючих пестицидів; 2) влаштування кладовищ, скотомогильників, звалищ, полів фільтрації; 3) скидання неочищених стічних вод, використовуючи рельєф місцевості (балки, пониззя, кар`єри тощо), а також у потічки. В окремих випадках у водоохоронній зоні може бути дозволено добування піску і гравію за межами земель водного фонду на сухій частині заплави, у праруслах річок за погодженням з обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.
Частиною 5 ст. 87 Водного кодексу України передбачено, що зовнішні межі водоохоронних зон визначаються за спеціально розробленими проектами.
Відповідно до ч.ч. 6, 7  Водного кодексу України (в редакції, чинній на момент укладення оспорюваного правочину) порядок визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режим ведення господарської діяльності в них встановлюються Кабінетом Міністрів України. Виконавчі комітети сільських, селищних, міських рад зобов`язані доводити до відома населення, всіх заінтересованих організацій рішення щодо меж водоохоронних зон і прибережних захисних смуг, а також водоохоронного режиму, який діє на цих територіях. Контроль за створенням водоохоронних зон і прибережних захисних смуг, а також за додержанням режиму використання їх територій здійснюється виконавчими комітетами сільських, селищних, міських рад і центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Постановою Кабінету Міністрів України від 08.05.1996 року №486 затверджено Порядок визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режим ведення господарської діяльності в них (надалі - Порядок), яким встановлено єдиний правовий механізм визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режим ведення господарської діяльності в них.
Відповідно до п. 2 Порядку водоохоронні зони встановлюються для створення сприятливого режиму водних об`єктів, попередження їх забруднення, засмічення і вичерпання, знищення навколоводних рослин і тварин, а також зменшення коливань стоку вздовж річок, морів та навколо озер, водосховищ і інших водойм.
Згідно з п. 4 Порядку у межах водоохоронних зон виділяються землі прибережних захисних смуг та смуги відведення з особливим режимом їх використання відповідно до статей 88-91      Водного кодексу України.
Відповідно до п. 5 Порядку межі водоохоронних зон визначаються згідно з проектами землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів, крім випадків, встановлених      Законом України      "Про регулювання містобудівної діяльності", та/або комплексними планами просторового розвитку територій територіальних громад, та/або генеральними планами населених пунктів, які розробляються в порядку, визначеному      Земельним кодексом України, Законами України      "Про землеустрій"      і      "Про регулювання містобудівної діяльності", зазначаються в документації із землеустрою, містобудівній документації на місцевому та регіональному рівні. Назва, склад та зміст проекту землеустрою визначаються замовником з урахуванням характеристик території конкретного об`єкта землеустрою. Відомості про межі водоохоронних зон, прибережних захисних смуг та пляжних зон вносяться до Державного земельного кадастру як відомості про обмеження у використанні земель.
Пунктом 7 Порядку визначено, що водоохоронна зона має внутрішню і зовнішню межі. Внутрішня межа водоохоронної зони збігається з мінімальним рівнем води у водному об`єкті. Зовнішня межа водоохоронної зони, як правило, прив`язується до наявних контурів сільськогосподарських угідь, шляхів, лісосмуг, меж заплав, надзаплавних терас, бровок схилів, балок та ярів і визначається найбільш віддаленою від водного об`єкта лінією: затоплення при максимальному повеневому (паводковому) рівні води, що повторюється один раз за десять років; берегоруйнування, меандрування; тимчасового та постійного підтоплення земель; ерозійної активності; берегових схилів і сильноеродованих земель.
За змістом п. 10 Порядку, у межах населених пунктів водоохоронні зони, прибережні захисні смуги та пляжні зони встановлюються згідно з комплексними планами просторового розвитку територій територіальних громад та генеральними планами населених пунктів, а в разі їх відсутності або коли зазначеною містобудівною документацією межі таких смуг не встановлені: прибережні захисні смуги визначаються шириною 100 метрів від урізу води морів, морських заток і лиманів і збігаються з пляжними зонами, а для інших водних об`єктів - згідно з      частиною другою      статті 88 Водного кодексу України; водоохоронні зони визначаються за проектами землеустрою, зазначеними в      пункті 5      цього Порядку. 
Відповідно до ч. 1 ст. 88 Водного кодексу України з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм в межах водоохоронних зон виділяються земельні ділянки під прибережні захисні смуги. 
Так само, ч. 1 ст. 60 Земельного кодексу України передбачено, що вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності встановлюються прибережні захисні смуги.
За визначенням, наведеним у ст. 1 Водного кодексу України, прибережною захисною смугою є частина водоохоронної зони відповідної ширини вздовж річки, моря, навколо водойм, на якій встановлено більш суворий режим господарської діяльності, ніж на решті території водоохоронної зони.
Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 60 Земельного кодексу України прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною: а) для малих річок, струмків і потічків, а також ставків площею менш як 3 гектари - 25 метрів; б) для середніх річок, водосховищ на них, водойм, а також ставків площею понад 3 гектари - 50 метрів; в) для великих річок, водосховищ на них та озер - 100 метрів. При крутизні схилів більше трьох градусів мінімальна ширина прибережної захисної смуги подвоюється. Уздовж морів та навколо морських заток і лиманів встановлюється прибережна захисна смуга шириною не менше двох кілометрів від урізу води. Межі прибережних захисних смуг, пляжних зон зазначаються в документації із землеустрою, містобудівній документації на місцевому та регіональному рівнях та позначаються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування на місцевості інформаційними знаками. Відомості про межі прибережних захисних смуг, пляжних зон вносяться до Державного земельного кадастру як відомості про обмеження у використанні земель. Прибережні захисні смуги в межах населених пунктів встановлюються згідно з комплексними планами просторового розвитку територій територіальних громад, генеральними планами населених пунктів, а в разі їх відсутності або якщо містобудівною документацією межі таких смуг не встановлені, вони визначаються шириною 100 метрів від урізу води морів, морських заток і лиманів, а для інших водних об`єктів - згідно з частиною другою цієї статті.
Відповідно до ч.ч. 2-5 ст. 88 Водного кодексу України (в редакції, чинній на момент укладення оспорюваного Договору) прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною: для малих річок, струмків і потічків, а також ставків площею менше 3 гектарів - 25 метрів; для середніх річок, водосховищ на них та ставків площею більше 3 гектарів - 50 метрів; для великих річок, водосховищ на них та озер - 100 метрів. Якщо крутизна схилів перевищує три градуси, мінімальна ширина прибережної захисної смуги подвоюється. Прибережні захисні смуги встановлюються на земельних ділянках всіх категорій земель, крім земель морського транспорту. Землі прибережних захисних смуг перебувають у державній та комунальній власності та можуть надаватися в користування лише для цілей, визначених цим Кодексом.
Згідно з ч.ч. 6, 7 ст. 88 Водного кодексу України у межах існуючих населених пунктів прибережна захисна смуга встановлюється з урахуванням містобудівної документації. Прибережні захисні смуги в межах населених пунктів встановлюються згідно з комплексними планами просторового розвитку територій територіальних громад, генеральними планами населених пунктів, а в разі їх відсутності або якщо зазначеною містобудівною документацією межі таких смуг не встановлені, вони визначаються шириною 100 метрів від урізу води морів, морських заток і лиманів, а для інших водних об`єктів - згідно з частиною другою цієї статті. Межі прибережних захисних смуг, пляжних зон зазначаються в документації із землеустрою, містобудівній документації та позначаються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування на місцевості інформаційними знаками. Відомості про межі прибережних захисних смуг, пляжних зон вносяться до Державного земельного кадастру як відомості про обмеження у використанні земель.
Частиною 1 ст. 61 Земельного кодексу України визначено, що прибережні захисні смуги є природоохоронною територією з режимом обмеженої господарської діяльності.
Відповідно до ч. 4 ст. 61 Земельного кодексу України режим господарської діяльності на земельних ділянках прибережних захисних смуг уздовж річок, навколо водойм та на островах встановлюється законом.
Так, згідно зі ст. 89 Водного кодексу України прибережні захисні смуги є природоохоронною територією з режимом обмеженої господарської діяльності. У прибережних захисних смугах уздовж річок, навколо водойм та на островах забороняється: 1) розорювання земель (крім підготовки грунту для залуження і залісення), а також садівництво та городництво; 2) зберігання та застосування пестицидів і добрив; 3) влаштування літніх таборів для худоби; 4) будівництво будь-яких споруд (крім гідротехнічних, навігаційного призначення, гідрометричних та лінійних, а також інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій), у тому числі баз відпочинку, дач, гаражів та стоянок автомобілів; 5) миття та обслуговування транспортних засобів і техніки; 6)      влаштування звалищ сміття, гноєсховищ, накопичувачів рідких і твердих відходів виробництва, кладовищ, скотомогильників, полів фільтрації тощо; 7) випалювання сухої рослинності або її залишків з порушенням порядку, встановленого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища. Об`єкти, що знаходяться у прибережній захисній смузі, можуть експлуатуватись, якщо при цьому не порушується її режим. Не придатні для експлуатації споруди, а також ті, що не відповідають встановленим режимам господарювання, підлягають винесенню з прибережних захисних смуг. У прибережних захисних смугах дозволяються реконструкція, реставрація та капітальний ремонт існуючих об`єктів. 
За приписами ч. 17 ст. 88 Водного кодексу України на островах встановлюється режим обмеженої господарської діяльності, передбачений для прибережних захисних смуг.
Враховуючи вищезазначені норми чинного законодавства, колегія суддів підкреслює, що на території водоохоронних зони, за статтею 87 Водного кодексу України, діє лише три заборони щодо допустимих видів діяльності (не можна застосовувати стійкі та сильнодіючі пестициди, влаштовувати кладовища, скотомогильники, звалища, поля фільтрації і скидати неочищені стічні води з використанням рельєфу місцевості), то для прибережних захисних смуг статтею 89 Водного кодексу України таких заборон встановлено сім (не можна будувати будь-які споруди, у тому числі бази відпочинку, дачі, гаражі та стоянки автомобілів, розорювати землі, застосовувати добрива і пестициди, влаштовувати літні табори для худоби, звалища сміття, гноєсховища тощо, мити і обслуговувати техніку, випалювати суху рослинність).
За частиною сімнадцятою статті 88 Водного кодексу України на островах встановлюється передбачений для прибережних захисних смуг режим обмеженої господарської діяльності.
Таким чином, на території острова, на яку поширюється передбачений для прибережних захисних смуг охоронний режим, не може бути встановлено водоохоронних зон, які є територією із менш суворим режимом обмеження діяльності.
Водночас у зв`язку з укладенням договору на закупівлю послуг від 17.12.2021 року № 1961, умовами якого передбачено розробку проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон на території островів, такі зони наразі встановлені площею 40,6441 га - на острові Венеціанський і площею 5,2888 га - на острові Труханів.
Також щодо тверджень скаржника про те, що законодавством не передбачено невстановлення меж прибережної захисної смуги на островах або встановлення прибережної захисної смуги розміром на всю територію острова, колегія суддів зазначає, що прибережна захисна смуга - це частина водоохоронної зони відповідної ширини вздовж річки, моря, навколо водойм, на якій встановлено більш суворий режим господарської діяльності, ніж на решті території водоохоронної зони (стаття 1 Водного кодексу України).
Загальні положення про прибережні захисті смуги містять стаття 88 Водного кодексу України і стаття 60 Земельного кодексу України з відповідними назвами - «Прибережні захисні смуги».
У частинах першій та другій статті 88 Водного кодексу України, частинах першій та другій статті 60 Земельного кодексу України, вказано, що з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм встановлюються прибережні захисні смуги. Прибережні захисні смуги встановлюються визначеною шириною по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період).
Наведені положення не містять вказівки на те, що прибережні захисні смуги виділяються на островах. Тому нормативні розміри прибережних захисних смуг, вказані у частині другій статті 88 Водного кодексу України та частині другій статті 60 Земельного кодексу України, поширюються лише на передбачені ними випадки: 1) по берегах річок; 2) навколо водойм уздовж урізу води.
Це пояснюється тим, що для островів встановлений окремий порядок захисту від забруднення і засмічення, а саме поширення режиму обмеженої господарської діяльності, передбаченого для прибережних захисних смуг, на всю їх територію (частина сімнадцята статті 88 Водного кодексу України).
Крім того, ст. 89 Водного кодексу України встановлено, що прибережні захисні смуги є природоохоронною територією з режимом обмеженої господарської діяльності.
Отже, прибережна захисна смуга є частина земельної ділянки із встановленими обмеженнями у використання земель. Метою встановлення меж прибереженої захисної смуги є відокремлення (у тому числі шляхом встановлення інформаційних знаків) тієї території, на якій діє режим обмеженої господарської діяльності від території, що не має таких обмежень.
В Державному земельному кадастрі відомості про прибережні захисні смуги відображаються, як відомості про обмеження у використанні земель, тобто аналогічно тому, як має відображатись уся територія островів, на яку поширюються передбачені для прибережних захисних смуг обмеження господарської діяльності.
Водночас у зв`язку з укладанням договору на закупівлю послуг від 17.12.2021 року №1961 лише 36,6556 га на острові Труханів (орієнтовно 9% від загальної площі) і 15,0605 га на острові Венеціанський (орієнтовно 8% від загальної площі) обліковуються в Державному земельному кадастрі, як прибережні захисні смуги, хоча такий статус має вся територія цих островів.
У загальноприйнятому сенсі межею земель є лінія чи сукупність ліній, які по певному контуру відокремлюють (відмежовують) одну частину земної поверхні від іншої.
Тобто, як вірно встановлено судом першої інстанції та не спростовується скаржником, в силу прямої норми закону - ч. 17 ст. 88 Водного кодексу України - режим обмеженої господарської діяльності, передбачений для прибережних захисних смуг, поширюється на всю територію островів.
Проте, як вірно зазначено судом першої інстанції, за змістом оспорюваного Договору, серед об`єктів, щодо яких умовами Договору передбачається розроблення проектів землеустрою з метою встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг, містяться пляжі "Центральний", "Передмістна слобідка" і "Золотий", які розташовані на островах (острови Труханів та Венеціанський в Дніпровському районі міста Києва) і займають лише певну (порівняно невелику) частину території даних островів. 
Отже, як вбачається з матеріалів справи оскаржуваним договором передбачено розроблення документації із землеустрою щодо встановлення меж прибережних захисних смуг на островах.
Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскільки відповідно до ч. 17 ст. 88 Водного кодексу України режим обмеженої господарської діяльності, передбачений для прибережних захисних смуг, встановлюється на всій території такого утворення як острів, встановлення зовнішніх меж прибережної захисної смуги на островах не відповідає положенням ч. 17 ст. 88 Водного кодексу України.
Відтак, місцевий господарський суд дійшов вірного висновку, що вимоги прокурора про визнання недійсним договору на закупівлю послуг від 17.12.2021 року №1961 (з додатковими угодами від 17.12.2021 року №1, від 23.12.2021 року №№2, 3, від 30.06.2022 року №4) підлягають частковому задоволенню, а саме в частині, що стосується надання, прийняття та оплати послуг з розроблення проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг щодо об`єктів/на об`єктах пляж "Центральний" (м. Київ, Дніпровський район, р. Дніпро, острів Труханів), пляж "Передмістна слобідка" і пляж "Золотий" (м. Київ, Дніпровський район, р.Дніпро, острів Венеціанський).
При цьому, колегія суддів звертає увагу скаржника, що договірні правовідносини у даній справі стосуються земель водного фонду, тому, враховуючи зміст ст. 6 Цивільного кодексу України та суть даних правовідносин, для них при вступі у договірні правовідносини є обов`язковими вимоги Земельного кодексу України та Водного кодексу України.
Водночас, як вище встановлено, згідно прямої вказівки водного законодавства усі територія островів має суворий режим обмеження господарської діяльності, передбачений для прибережної захисної смуги.
Однак, колегія суддів зазначає, що наслідки оскаржуваного договору, а саме встановлення на островах Труханів та Венеціанський водоохоронної зони штучно спрощує охоронний режим їх територій, зокрема передбачає можливість капітальної забудови, оскільки водоохоронна зона, внаслідок виконаної роботи за оспорюваним договором, стає значно меншою ніж обмежена щодо використання територія відповідно до ч. 17 ст. 88 Водного кодексу України, тобто вся територія островів.
Тому, на переконання колегії суддів, таке обґрунтування невідповідності оскаржуваного договору вимогам законодавства повністю узгоджується зі статтями 203, 215 Цивільного кодексу України, які визначають підстави недійсності правочину, у зв`язку з чим колегія суддів відхиляє доводи скаржника, що прокурором не наведено жодних юридичних та фактичних обставин, які можуть бути підставою для визнання договору недійсним.
Щодо доводів скаржника стосовно того, що виготовлені згідно оскаржуваного договору проекти землеустрою відповідають вимогам законодавства та погоджені уповноваженими органами колегія суддів зазначає, що у даній справі оспорюється не проектна документація, а сам договір та накази про затвердження проектної документації, які суперечать водному і земельному законодавству, що вище встановлено колегією суддів.
Як вже було вище встановлено, на виконання умов Договору Товариством з обмеженою відповідальністю "Гео-Макс" були виготовлені 5 проектів землеустрою, в тому числі: 
- Проект землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг  р. Дніпро на острові Труханів, пляжу "Центральний" у Дніпровському районі м. Києва на замовлення Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо"; (т.1, а.с. 152-256)
- Проект землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг острів Венеціанський пляж "Передмістна слобідка" і пляж "Золотий" у Дніпровському районі міста Києва на замовлення Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо". (т.1, а.с. 257-603)
В подальшому, наказом КП "Плесо" від 21.09.2022 року №179 "Про затвердження проекту землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг" затверджено проект землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг р.Дніпро на острові Труханів, пляжу "Центральний" у Дніпровському районі м.Києва, погоджений Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України листом від 18.07.2022 №25/7-11/9199-22 та Управлінням екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 25.08.2022 року №077-2388. (т.2, а.с. 94).
При цьому, колегія суддів бере до уваги лист №25/7-34/14671-22 від 31.10.2022 року Міндовкілля до Держгеокадастру в якому повідомляє, що у погодженому ними проекті землеустрою щодо земель острова Венеціанський прибережна захисна смуга шириною 100 м встановлена лише уздовж річки Дніпро на пляжах «Передмістна слобідка» і «Золотий», а не по периметру усієї території острова. Також Міндовкілля послалося на частину 17 статті 88 Водного кодексу України і наголосило, що режим обмеженої господарської діяльності на островах встановлюється такий, як і для прибережних захисних смуг, незалежно від встановлення їх меж в натурі. Просило врахувати зазначені обмеження під час внесення відомостей і змін, до Державного земельного кадастру.
Наказом КП "Плесо" від 21.09.2022 року №180 "Про затвердження проекту землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг" затверджено проект землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг острів Венеціанський пляж "Передмісна слобідка" і пляж "Золотистий" у Дніпровському районі м.Києва, погоджений Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України листом від 13.07.2022 року №25/7-11/9015-22 та Управлінням екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) листом від 19.08.2022 №077-2317. (т.2, а.с. 95).
Щодо позовних вимог про визнання недійсним наказів комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва "Плесо" від 21.09.2022 року №179 "Про затвердження проєкту землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг" та від 21.09.2022 року №180 "Про затвердження проєкту землеустрою щодо організації і встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг", колегія суддів вважає правомірним їх задоволення, оскільки КП «Плесо» вийшли за межі своїх повноважень.
Відповідно до п. 2.3. рішення Київської міської ради №1550/5614 від 02.10.2018 року затвердження вищезазначених проектів здійснюється Київською міською радою, а не КП «Плесо».
За змістом ст. 2 Закону України "Про державний земельний кадастр" Державний земельний кадастр ведеться з метою інформаційного забезпечення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, фізичних та юридичних осіб при: регулюванні земельних відносин; управлінні земельними ресурсами; організації раціонального використання та охорони земель; здійсненні землеустрою; проведенні оцінки землі; формуванні та веденні містобудівного кадастру, кадастрів інших природних ресурсів; справлянні плати за землю.
Частиною 1 ст. 14 Закону України "Про державний земельний кадастр" визначено, що до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про обмеження у використанні земель: вид; опис меж; площа; зміст обмеження; опис режимоутворюючого об`єкта - контури, назви та характеристики, що обумовлюють встановлення обмежень (за наявності такого об`єкта); інформація про документи, на підставі яких встановлено обмеження у використанні земель.
Відповідно до ст. 3 Закону України "Про державний земельний кадастр" Державний земельний кадастр базується, зокрема, на принципах обов`язковості внесення до Державного земельного кадастру відомостей про всі його об`єкти; об`єктивності, достовірності та повноти відомостей у Державному земельному кадастрі.
Як вбачається з витягів з Державного земельного кадастру про обмеження у використанні земель, внаслідок укладення Договору з порушенням ст. 88 Водного кодексу України, та, відповідно, внаслідок його виконання наразі, за даними Державного земельного кадастру, лише 15,0605 га земель на острові Венеціанському і 36,6556 га на острові Трухановому мають передбачені для прибережної захисної смуги обмеження у використанні, що створює хибне уявлення про відсутність таких обмежень для іншої території цих островів.
Відповідно до абз. 1, ч. 1, ст. 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.
Відтак, керуючись приписами ч. 1 ст. 216 Цивільного кодексу України, місцевий господарський суд обґрунтовано дійшов висновку, що накази КП "Плесо" про затвердження проектної документації, виготовленої на підставі оскаржуваного договору, підлягають визнанню недійсними, й відповідно правомірно задовольнив похідні вимоги прокурора від вимог про визнання недійсним договору в частині визнання недійсними наказів КП "Плесо" №№179, 180 від 21.09.2022 року, а також скасування державної реєстрації в Державному земельному кадастрі обмеженнь у використанні земель за обліковими номерами 011:000501:00000034, 011:000501:00000035, 012:000502:00000124, 012:000502:00000129, виключивши відповідні відомості з Державного земельного кадастру.
Отже, вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дійшов правильних висновків щодо прав та обов`язків сторін, які ґрунтуються на належних та допустимих доказах. 
Інших належних доказів на підтвердження своїх доводів та заперечень викладених в поданих апеляційній скарзі, скаржником не було надано суду апеляційної інстанції.
Враховуючи вищевикладене колегія суддів вважає, що належних доказів на підтвердження своїх доводів та заперечень викладених в поданій апеляційній скарзі не було надано суду апеляційної інстанції, а тому відсутні підстави для скасування рішення Господарського суду міста Києва від 27.07.2023 року з мотивів викладених в апеляційній скарзі, а апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.
Колегія суддів також зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод. (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03, від 28.10.2010).
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня    2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.
У справі, що розглядається, колегія суддів доходить висновку, що судом першої інстанції було надано скаржнику вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків місцевого господарського суду.
Відповідно до ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи вищезазначене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що рішення господарського суду першої інстанції відповідає чинному законодавству та матеріалам справи, підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається. 
Згідно із ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника. 
Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1.     Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "Плесо" на рішення Господарського суду міста Києва від 27.07.2023 року у справі №910/71/23 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 27.07.2023 року у справі № 910/71/23 залишити без змін.

3. Повернути до Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/71/23.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.
Постанова апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та в строк передбаченими ст.ст. 287-289 ГПК України.

У зв`язку з перебуванням судді Козир Т.П. на лікарняному з 04.03.2024 по 07.03.2024 повний текст постанови підписано 08.03.2024 року.

Головуючий суддя                                                            О.В. Агрикова 

Судді                                                                                Т.П. Козир

                                                                                А.О. Мальченко