ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 січня 2024 року
м. Київ
справа № 569/9806/21
провадження № 61-14278св23
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Синельникова Є. В. (суддя-доповідач),
суддів: Білоконь О. В., Осіяна О. М., Сакари Н. Ю., Шиповича В. В.,
учасники справи:
позивач -  ОСОБА_1 ,
відповідач - Головне управління Державної податкової служби у Житомирській області, 
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, -товариство з обмеженою відповідальністю «Маркол»,
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області на постанову Житомирського апеляційного суду у складі колегії суддів: Шевчук А. М., Коломієць О. С., Талько О. Б., від 05 липня 2023 року.
Зміст заявлених позовних вимог 
1.                У травні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до 
ГУ Державної податкової служби у Житомирській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ТОВ «Маркол», про скасування обтяження у вигляду податкової застави на транспортний засіб, звільнення транспортного засобу з податкової застави та виключення запису в державному реєстрі обтяжень рухомого майна щодо перебування транспортного засобу в податковій заставі.
2.                Свої вимоги  ОСОБА_1 мотивував тим, що 16 грудня 2019 року 
ДП «СЕТАМ» були проведені електронні торги з продажу арештованого майна з реалізації автомобіля КРАЗ 65032, 2007 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 . Він став переможцем торгів та придбав вказаний автомобіль за ціною продажу 168 715 грн. З листа Новоград-Волинського міськрайонного відділу ДВС від 17 липня 2020 року він дізнався, що придбаний ним з електронних торгів автомобіль знаходиться у податковій заставі, яка накладена 16 березня 2017 року ГУ ДФС у Житомирській області, в якості забезпечення сплати податкового зобов`язання ТОВ «Маркол». 
3.                Позивач зазначав, що вказане обтяження рухомого майна не має жодного відношення до нього як нового власника транспортного засобу. Вважав, що у фіскального органу відсутні правові підстави на погашення суми податкового боргу за рахунок цього майна як такого, що перебуває у податковій заставі, оскільки він не може відповідати за зобов`язаннями ТОВ «Маркол». Зареєстровані публічні обтяження не мають пріоритету над обтяженнями того ж рухомого майна, які були зареєстровані раніше моменту реєстрації публічного обтяження, у зв`язку з чим дії контролюючого податкового органу з внесення зазначеного транспортного засобу до податкової застави після того, як вже було зареєстроване обтяження, є неправомірними.
4.                З урахуванням зазначеного,  ОСОБА_1 просив: скасувати (припинити) обтяження у вигляді податкової застави, що було зареєстровано на підставі акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави № 16185627, зареєстроване 16 березня 2017 року стосовно транспортного засобу КРАЗ 65032, 2007 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , колір бежевий; звільнити автомобіль марки КРАЗ 65032,  2007 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер                     НОМЕР_2 , колір бежевий з податкової застави; виключити запис у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна щодо перебування транспортного засобу КРАЗ 65032, 2007 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , колір бежевий, у податковій заставі.
Основний зміст та мотиви рішення суду першої інстанції
5.                Рішенням Богунського районного суду м. Житомира у складі судді 
Семенцової Л. М., від 29 листопада 2022 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.
6.                Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що податкова застава була зареєстрована 16 березня 2017 року, а спірний транспортний засіб був придбаний позивачем на електронних торгах 28 грудня 2019 року, тобто після внесення відомостей про обтяження. Також не встановлені визначені 
статтею 93 Податкового кодексу України обставини звільнення майна з податкової застави. Крім того, під час дії податкової застави ні власник, ні особи, які вважають себе власниками майна, що перебуває у податковій заставі, без дозволу податкового органу не можуть вчиняти дії щодо цього майна.
Основний зміст та мотиви постанови суду апеляційної інстанції
7.                Постановою Житомирського апеляційного суду від 05 липня 2023 року апеляційну скаргу  ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Богунського районного суду м. Житомира від 29 листопада 2022 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.
8.                Звільнено автомобіль марки КРАЗ 65032, 2007 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , бежевого кольору, з-під податкової застави, яка зареєстрована 16 березня 2017 року за № 16185627 у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна. У задоволенні решти вимог відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
9.                Постанова апеляційного суду мотивована тим, щоОСОБА_1 придбав автомобіль, який є предметом оспорюваної податкової застави, на прилюдних торгах, та правомірність цього продажу (правочину) не оспорюється. Обтяження на спірний автомобіль зареєстроване Державною виконавчою службою раніше (05 травня 2015 року), ніж зареєстрована податкова застава (16 березня 
2017 року), обидва обтяження є публічними, на момент придбання автомобіля з прилюдних торгів позивачу не було відомо про наявність обтяження у виді податкової застави, тому він вважається добросовісним набувачем.                ОСОБА_1 не відповідає за податковими зобов`язаннями попереднього власника майна - ТОВ «Маркол». Податкова застава поширюється виключно на майно платника податків, який має податковий борг, у той час, як ОСОБА_1 не є боржником зі сплати податків, правомірно придбав автомобіль на прилюдних торгах. Водночас правомірність продажу автомобіля на прилюдних торгах ніким не оспорювалася.
Узагальнені доводи касаційної скарги
10.            04 жовтня 2023 року ГУ Державної податкової служби у Житомирській області через систему «Електронний суд» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Житомирського апеляційного суду від 05 липня 2023 року та залишити в силі рішення Богунського районного суду м. Житомира від 29 листопада 2022 року.
11.            Підставами касаційного оскарження вказаної постанови апеляційного суду заявник зазначає неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального і порушення норм процесуального права, посилаючись на те,
що апеляційний суд застосував норми права без урахування висновків
щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду України від 03 квітня 2013 року у справі № 6-7цс13, від 19 листопада 2014 року у справі № 6-168цс14 та у постановах Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 463/3582/17, від 30 жовтня 2019 року
у справі № 683/2694/16-ц, від 18 грудня 2019 року у справі № 619/4033/18,            від 18 березня 2020 року у справі № 202/5584/18 (пункт 1 частини другої                  статті 389 ЦПК України), а також, що апеляційний суд не дослідив зібрані у справі докази та не надав їм належної правової оцінки (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).
12.            У касаційній скарзі ГУ Державної податкової служби у Житомирській області вказує, що при вирішенні спору апеляційним судом не було враховано, що позивачем не доведено відсутності запису у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна про перебування автомобіля у податковій заставі на момент його відчуження платником податків - боржником. Позивач мав можливість перевірити відповідні відомості перед купівлею транспортного засобу, водночас застава зберігає чинність при переході права власності на предмет застави до іншого власника. Згідно з даними інформаційної системи органів ДПС за платником податків ТОВ «Маркол» обліковується податковий борг, підстави для зняття податкової застави, визначені статтею 93 ПК України, відсутні. Право власності на транспортний засіб виникає з моменту державної реєстрації, а не з моменту передачі транспортного засобу за договором купівлі-продажу. 
13.            Заявник стверджує, що акт опису майна від 28 лютого 2017 року підписано посадовою особою боржника без заперечень та зауважень. Боржник 
ТОВ «Маркол» з 28 лютого 2017 року не звертався із скаргами чи запереченнями з приводу опису спірного рухомого майна як податкової застави. Позивач самостійно міг дізнатися про наявність податкової застави. 
14.            Також вказує, що  відповідно до вимог чинного законодавства України застава зберігає свою силу для нового власника майна за умови наявності у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна відповідних відомостей про обтяження, які внесені до такого реєстру перед відчуженням предмета застави.
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції
15.            Ухвалою Верховного Суду від 31 жовтня 2023 року відкрито касаційне провадження у справі № 569/9806/21.
16.            Ухвалою Верховного Суду від 17 січня 2024 року справу 
призначено до судового розгляду колегією з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
17.            19 січня 2024 року на електронну адресу Верховного Суду надійшло клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката Бідюк Т. В. про відкладення  судового засідання та поновлення строку подання відзиву на касаційну скаргу.
18.            18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX.
19.            З урахуванням внесених до процесуального закону змін, частиною шостою статті 14 ЦПК України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.
20.            Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
21.            Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в ЄЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.
22.            Відповідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 
2021 року № 1845/0/15-21, підсистема «Електронний суд» - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.
23.            Інструкція користувача «Електронного суду» розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.
24.            Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача «Електронного суду», підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.
25.            Клопотання про відкладення  судового засідання та поновлення строку подання відзиву на касаційну скаргу надіслане адвокатом Бідюк Т. В. на електронну адресу суду касаційної інстанції. До нього додано роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису, проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет». 
26.            Статтею 183 ЦПК України визначені загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.
27.            Згідно з пунктом 1 частини першої статті 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
28.            Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.
29.            Частиною четвертою статті 183 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.
30.            З урахуванням неведеного, подане адвокатом Бідюк Т. В. в інтересах ОСОБА_1 клопотання про відкладення судового засідання та поновлення строку на подання відзиву підлягає поверненню без розгляду.
Фактичні обставини справи, встановлені судами
31.            Відповідно до листа Новоград-Волинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби від 17 липня 2020 року № 18.25-17/20/2020/ НОМЕР_3 , автомобіль КРАЗ модель 65032, тип ТЗ самоскид-С, 2007 року випуску, колір бежевий, номер шасі (кузов, рама) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , перебуває у заставі на користь ПАТ «КБ «Преміум», боржник 
ТОВ «Маркол», згідно з договором застави рухомого майна від 03 серпня 
2012 року, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, реєстровий номер 1450.
32.            На виконанні у Новоград-Волинському міськрайонному відділі ДВС перебувало виконавче провадження № НОМЕР_6 з виконання наказу Господарського суду міста Києва від 29 січня 2015 року № 910/10301/14 щодо звернення стягнення на заставлене майно.
33.            Згідно з витягом з Державного реєстру обтяжень рухомого майна у цьому реєстрі зареєстрований арешт рухомого майна від 07 травня 2015 року за                        № 15337233 (публічне обтяження) відповідно до постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження № 40577045, винесеної 07 травня 2015 року державним виконавцем Новоград-Волинського МРУЮ Марчук К. С., на заставне майно автомобіль КРАЗ модель 65032, тип ТЗ самоскид-С, 2007 року випуску, колір бежевий, номер шасі (кузов, рама) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , який належить                      ТОВ «Маркол», на користь ПАТ «КБ «Преміум», яке було описано та передано на реалізацію. 
34.            28 лютого 2017 року податковим керуючим складений акт опису майна, яким до податкової застави переданий автомобіль КРАЗ, модель 65032,                     2007 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , колір бежевий, номер шасі НОМЕР_1 , вартістю 117 800 грн.
35.            Згідно з витягом про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна, податкова застава на спірний транспортний засіб зареєстрована 16 березня 2017 року, реєстраційний номер НОМЕР_4 , - публічне обтяження.
36.            Відповідно до протоколу № 454009 ДП «Сетам» 16 грудня 2019 року проведені електронні торги з реалізації спірного транспортного засобу (лот 391905), переможцем яких визнаний ОСОБА_1 , який придбав автомобіль КРАЗ 65032, 2007 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , колір бежевий, за 168 715 грн.
37.            28 грудня 2019 року державним виконавцем Новоград-Волинського міськрайонного відділу ДВС виданий акт про проведені електронні торги. Кошти від реалізації транспортного засобу перераховані стягувачу. 
38.            Листом від 17 липня 2020 року Новоград-Волинський міськрайонний відділ ДВС звернувся до ГУ ДПС у Житомирській області з вимогою терміново зняти податкову заставу з автомобіля КРАЗ 65032, 2007 року випуску, номер кузова НОМЕР_5 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , яка зареєстрована в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна 16 березня 2017 року, реєстраційний номер: 16185627, оскільки першочерговим обтяжувачем вказаного рухомого майна є ПАТ «КБ «Преміум», для задоволення вимог якого вказаний автомобіль було реалізовано на електронних торгах.
39.            ГУ ДПС у Житомирській області повідомило Новоград-Волинський міськрайонний відділ ДВС, що податкова застава була зареєстрована в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна 16 березня 2017 року, реєстраційний номер 16185627, в якості забезпечення сплати 
ТОВ «Маркол» податкового зобов`язання. Враховуючи, що станом на 09 липня 2020 року у ТОВ «Маркол» наявний податковий борг у розмірі 114,1 тис грн, відповідно до статті 93 ПК України в ГУ ДПС у Житомирській області відсутні підстави для зняття податкової застави.
40.            З вимогою про зняття податкової застави з автомобіля КРАЗ 65032, 
2007 року випуску, № кузова НОМЕР_5 , реєстраційний номер НОМЕР_2 до ГУ ДПС у Житомирській області та Державної податкової служби України звертався ОСОБА_1 , на що йому було направлено листи                         від 11 листопада 2020 року та 24 лютого 2021 року з відмовою у вчиненні цих дій з наведених вище підстав.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
41.            Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи касаційної скарги та матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.
42.            Згідно з пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьоюстатті 411 цього Кодексу.
43.            Відповідно до статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
44.            Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. 
45.            Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
46.            Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України).
47.            Відповідно до статті 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.
48.            Відповідно до частини першої статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
49.            Згідно з частиною першою статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
50.            Відповідно до статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
51.            Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.
52.            Прилюдні торги у межах здійснення виконавчого провадження мають виступати найбезпечнішим способом набуття майна, публічна процедура реалізації якого гарантує невідворотність результатів торгів та «юридичне очищення» майна, придбаного у такий спосіб (пункти 6.52 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19, провадження № 12-35гс21).
53.            Пунктом 87.2 статті 87 ПК України передбачено, що джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.
54.            Відповідно до пункту 88.1 статті 88 ПК України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.
55.            Згідно з підпунктом 14.1.155 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкова застава - це спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. У разі невиконання платником податків грошового зобов`язання, забезпеченого податковою заставою, орган стягнення у порядку, визначеному цим Кодексом, звертає стягнення на майно такого платника, що є предметом податкової застави.
56.            Пунктом 89.2 статті 89 ПК України з урахуванням положень цієї 
статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.
57.            Майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису відповідно до пункту 89.3 статті 89 ПК України.
58.            Згідно з пунктом 89.8 статті 89 ПК України контролюючий орган зобов`язаний безоплатно зареєструвати податкову заставу у відповідному державному реєстрі.
59.            Пунктом 90.1 статті 90 ПК України визначено, що пріоритет податкової застави щодо пріоритету інших обтяжень (включаючи інші застави) встановлюється відповідно до закону.
60.            Відповідно до частини першої статті 3 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» обтяженням є право обтяжувача на рухоме майно боржника або обмеження права боржника чи обтяжувача на рухоме майно, що виникає на підставі закону, договору, рішення суду або з інших дій фізичних і юридичних осіб, з якими закон пов`язує виникнення прав і обов`язків щодо рухомого майна.
61.            Статтею 4 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» обтяження поділено на публічні та приватні. Публічними є обтяження рухомого майна, яке виникає відповідно до закону або рішення суду.
62.            У пунктах 1 та 5 частини першої статті 37 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» визначено, що до публічних обтяжень належить, зокрема, податкова застава, а також накладення арешту на рухоме майно на підставі рішень уповноважених органів у випадках, встановлених законом.
63.            Аналізуючи зміст вказаних положень Закону слід дійти висновку, що податкова застава, а також арешт, накладений органами державної виконавчої служби, є публічним обтяженням.
64.            Статтею 39 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» визначено, що публічне обтяження підлягає реєстрації в порядку, встановленому цим Законом, протягом п`яти днів з дня винесення відповідного рішення, на підставі якого воно виникає. Обов`язок щодо здійснення реєстрації покладається на уповноважений орган (особу) або на особу, зазначену в рішенні уповноваженого органу.
65.            Пріоритет публічного обтяження встановлюється з моменту його реєстрації. Зареєстровані публічні обтяження не мають пріоритету над обтяженнями того ж рухомого майна, які були зареєстровані раніше моменту реєстрації публічного обтяження, а також обтяженнями, які мають вищий пріоритет згідно з правилами, встановленими розділом III цього Закону.
66.            Відповідно до частини першої статті 14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», якщо інше не встановлено цим Законом, зареєстроване обтяження має вищий пріоритет над незареєстрованими обтяженнями. Пріоритет зареєстрованих обтяжень визначається у черговості їх реєстрації, за винятками, встановленими цим Законом. Обтяжувачі, які зареєстрували обтяження одного і того ж рухомого майна одночасно, мають рівні права на задоволення своїх вимог.
67.            Судами встановлено, що публічне обтяження органу ДВС на спірний автомобіль зареєстроване у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна                    07 травня 2015 року № 15337233 (арешт), а публічне обтяження податкового органу на цей же транспортний засіб зареєстроване у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна 16 березня 2017 року № 16185627 (податкова застава). 
68.            За правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
69.            У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
70.            Скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове рішення про часткове задоволення позовних вимог апеляційний суд, враховуючи вказані норми матеріального права, правильно встановивши обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, надав належну оцінку поданим доказам та дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для звільнення спірного автомобіля марки КРАЗ 65032, реєстраційний номер НОМЕР_2 , з-під податкової застави, яка зареєстрована 16 березня 2017 року за № 16185627 у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна, оскільки позивач придбав зазначений автомобіль, який є предметом оспорюваної податкової застави, на прилюдних торгах, правомірність яких не оспорювалася, а обтяження, накладене органом ДВС 05 травня 2015 року, має пріоритет перед обтяженням, накладеним податковим органом 16 березня 2017 року.
71.            Судами враховано, що ОСОБА_1 не є боржником зі сплати податків, правомірно придбав автомобіль на прилюдних торгах.
72.            Вказані вище висновки узгоджуються з висновками, висловленими у постанові Верховного Суду від 26 січня 2022 року у справі № 464/3242/20 (провадження № 61-16141св21).
73.            У справі, яка розглядається, апеляційним судом сторонам спору надано мотивовану відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, а доводи, викладені у касаційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правильних висновків суду апеляційної інстанцій.
74.            Висновки Верховного Суду України та Верховного Суду, на які посилався заявник у касаційній скарзі, не входять у суперечність з висновками апеляційного суду.
75.            У справі, яка є предметом розгляду, на транспортний засіб двічі було накладено обтяження, органом Державної виконавчої служби - 05 травня                  2015 року, а також податковою службою - 16 березня 2017 року, які є публічними обтяженнями, а позивач придбав транспортний засіб на електронних торгах з реалізації спірного транспортного засобу, проведених органом Державної виконавчої служби. 
76.            У постанові Верховного Суду від 30 жовтня 2019 року у справі 
№ 683/2694/16-ц йшлося про те, що спірний автомобіль у власність позивача не переходив, оскільки така передача не була оформлена у встановленому законом порядку, у зв`язку з чим відповідно до статті 60 Закону України «Про виконавче провадження»у редакції від 21 квітня 1999 року № 606-XIV відсутні підстави для зняття з нього арешту.
77.            У постанові Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі 
№ 619/4033/18 зазначено, що реалізація майна, що є предметом застави, без припинення обтяжень, не припиняє заставу, тому застава зберігає чинність при переході права власності на предмет застави до іншої особи. У вказаній справі відчуження автомобіля відбулося всупереч положенням частини другої 
статті 586 ЦК України, частини другої статті 17 Закону України «Про заставу». Боржниця відчужила майно, яке перебувало в заставі банку, не повідомивши про це заставодержателя, не отримавши його згоди, що виключає добросовісність набуття майна позивачем, який міг це перевірити.
78.            Подібні висновки висловлені і у постановах Верховного Суду України                     від 03 квітня 2013 року у справі № 6-7цс13, від 19 листопада 
2014 року у справі № 6-168цс14 та у постановах Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 463/3582/17, від 18 березня 2020 року у справі 
№ 202/5584/18.
79.            Колегія суддів, надаючи оцінку оскарженому судовому рішенню на предмет законності у межах доводів касаційної скарги, погоджується з висновками суду апеляційної інстанцій, оскільки суд правильно застосував норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, та дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення позовних вимог.
80.            Частиною першою статті 410 ЦПК України визначено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 400, 402, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
1.           Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області залишити без задоволення.
2.           Постанову Житомирського апеляційного суду від 05 липня 2023 року залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий         	    Є. В. Синельников  	
Судді 	    О. В. Білоконь       О. М. Осіян  	
 	    Н. Ю. Сакара	
 	 	
 	    В. В. Шипович