П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

16 січня 2024 р.	м. Одеса	Справа № 493/1641/23	

Перша інстанція: суддя Тітова Т.П.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача–Шляхтицького О.І.,
суддів: Домусчі С.Д., Семенюка Г. В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» на рішення Балтського районного суду Одеської області від 20.11.2023 у справі № 493/1641/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі Філії «Балтське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», третя особа провідний інженер ОЗЛ філії «Балтське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Петрук Леонід Леонідович, про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері охорони природи, –

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог.

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом у якому просив:
- визнати незаконною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері охорони природи, якою його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення у сфері охорони природи, передбаченого ст. 65 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн;
- стягнути з філії «Балтське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача судові витрати по оплаті ним судового збору в розмірі 536,80 грн.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що протокол № 003 відносно нього було складено 27.09.2023 у його відсутності, що порушило його право дати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу. Відповідно до копії протоколу вбачається, що він не був підписаний особою, яка його склала, а саме інженером ОЗЛ філії «Балтське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Петруком Л.Л., а також в протоколі відсутній підпис ОСОБА_1 , або запис про його відмову від підпису. Крім того, відсутність підпису ОСОБА_1 в графі про роз`яснення йому прав і обов`язків, а також відсутність запису про його відмову від підпису, свідчить про те, що в порушення ст. 256 КУпАП, особою, яка склала протокол, йому не були роз`яснені права та обов`язки, що свідчить про порушення права ОСОБА_1 на захист. Як слідує зі змісту протоколу, на підставі якого винесено оскаржувану постанову, додатків до протоколу немає, тобто постанову винесено тільки на підставі протоколу, а інших доказів вини ОСОБА_1 немає. Як вбачається з оскаржуваної постанови, в порушення вимог КУпАП, у ній відсутні відомості про час, дату та місце вчинення адміністративного правопорушення, за яке ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності, що свідчить про неповний опис обставин, встановлених під час розгляду справи, тобто про невідповідність постанови вимогам законодавства. У протоколі про адміністративне правопорушення № 003 від 27.09.2023 у графі «у порушника виявлені і вилучені» зазначено не виявлено та не вилучалося. Тобто у ОСОБА_1 не вилучалося ні знаряддя, за допомогою якого він нібито вчинив порубку дерева, ні саме дерево. В матеріалах адміністративної справи міститься акт огляду місця вчиненого правопорушення лісового законодавства від 18.09.2023, складений тим же інженером ОСОБА_2 . В даному акті вказано, що 16.09.2023 о 13:55 год в урочищі «Лісничівський масив» Лісничівського лісництва філії «Балтське лісове господарство» кв. 52, вид. 1, об`єкт ПЗФ ботанічний заказник було виявлено привласнення сухостійного дерева (виворотня) породи дуб, діаметром зрізу біля пня 25 см, та відповідальність за це передбачена ст. 65 КУпАП, ст. 69 Лісового кодексу України. Однак не зрозуміло, яким чином даний акт доказує вину ОСОБА_1 в інкримінованому йому правопорушенні. Так як, відповідно до протоколу та постанови ОСОБА_1 вчинив незаконну порубку дуба діаметром зрізу біля пня 25 см, але в нього нічого не виявлено та не вилучено, а згідно акту виявлено привласнення дуба діаметром зрізу на пні 25 см та вилучено дрова у вигляді 3 відрізків довжиною 1 м кожний, діаметром 9, 8 і 7 см, загальною масою 0,0127 м3. Вказані дрова передані на зберігання до лісництва, але не вказано до якого саме. 
Також позивач вказує, що в оскаржуваній постанові не прийнято рішення щодо цих дров, а навпаки, вказано, що нічого не вилучалось. Крім цього, в акті вказано, що було виявлено привласнення дуба, а відповідальність за це ст. 65 КУпАП не передбачена. В постанові про накладення адміністративного стягнення, не вказано дату та час вчинення адміністративного правопорушення, а також, враховуючи, що диспозиція ст. 65 КУпАП є бланкетною нормою, тобто носить відсилочний характер, то відповідно у формулюванні суті адміністративного правопорушення не зазначено нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, що є порушенням вимог ст. 283 КУпАП. Отже, в даному випадку дії, вчинені ОСОБА_1 , кваліфіковані за ст. 65 КУпАП. Однак положення ст. 65 КУпАП містять дві частини, які передбачають різну відповідальність за вчинення різних правопорушень. Тому він просить визнати постанову незаконною та скасувати її, що оскаржується, та стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань філії «Балтське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» витрати на сплату судового збору.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Балтський районний суд Одеської області рішенням від 20.11.2023 у справі № 493/1641/23 адміністративний позов ОСОБА_1 до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Балтське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», за участю третьої особи провідного інженера ОЗЛ філії «Балтське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Петрука Леоніда Леонідовича, про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері охорони природи задовольнив.
Визнав незаконною та скасував постанову № 003 від 03.10.2023 по справі про адміністративне правопорушення, винесену провідним інженером ОЗЛ Петруком Л.Л., про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП.
Стягнув на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Балтське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» судовий збір в сумі 536 грн 80 коп.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, представник Державного підприємства «Ліси України» подала апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нову постанову, якою відмовити у задоволенні адміністративного позову.
Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:
- суд першої інстанції не врахував, що оскаржувана постанова є правомірною та такою, що підтверджується належними та допустимими доказами, а також не надав оцінку всім обставинам справи та доказам, які мають значення для її вирішення.
Представник позивача надав відзив на апеляційну скаргу, в якому заперечує проти її задоволення. Вважає доводи апеляційної скарги необґрунтованими та такими, що не підтверджені належними та допустимими доказами та не спростовують висновків суду першої інстанції.

Обставини справи.

Як встановлено судом першої інстанції, 27.09.2023 провідним інженером ОЗЛ Петруком Л.Л. відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення № 003, у якому зафіксовано, що 16.09.2023 о 13:55 год. ОСОБА_1 вчинив незаконну порубку одного сухостійного (вивертень) дерева породи дуб діаметром пня 25 см у кв. 52 вид. 1 Лісничівського лісництва, об`єкт ПЗФ, що є порушенням ст. 65 КУпАП, ст. 69 ЛК України.
03.10.2023 провідним інженером ОЗЛ Петруком Л.Л. було розглянуто справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 65 КУпАП.
За наслідками проведеного розгляду провідним інженером ОЗЛ ОСОБА_2 винесено постанову № 003 від 03.10.2023 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 65 КУпАП та накладено штраф у розмірі 510 грн.
Не погоджуючись із зазначеною постановою позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що за наслідками проведеного розгляду справи провідний інженер ОЗЛ ОСОБА_2 прийняв постанову, якою притягнув ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та наклав адміністративне стягнення за ст. 65 КУпАП. Водночас положення ст. 65 КУпАП містять дві частини, які передбачають різну відповідальність за вчинення різних правопорушень, що позбавляє суд можливості встановити за якою саме нормою КУпАП позивача притягнуто до відповідальності. Відтак оскаржувана постанова, в порушення положень ст. 283 КУпАП не містить відомостей про нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення.
Також, суд зазначив, що оскаржувана постанова не містить відомостей про дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення всупереч вимогам ст. 283 КУпАП.
Наведене, на думку суду першої інстанції свідчить про протиправність оскаржуваної постанови.
Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством є завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі -КУпАП).
Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно з ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Положеннями ст. 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення. Наявність події і складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.
Статтею 65 КУпАП встановлено відповідальність за незаконна порубка, пошкодження та знищення лісових культур і молодняка.
Положення ст. 65 КУпАП містять дві частини, які передбачають різну відповідальність за вчинення різних правопорушень.
Відповідно до ч. 1 ст. 65 КУпАП незаконна порубка і пошкодження дерев або чагарників; перевезення, зберігання незаконно зрубаних дерев або чагарників; знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях, а також молодняка природного походження і самосіву на площах, призначених під лісовідновлення, тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від тридцяти до шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб від ста п`ятдесяти до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно з ч. 2 ст. 65 КУпАП ті самі дії, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від шістдесяти до дев`яноста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від шестисот до дев`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Статтею 283 КУпАП встановлено, що розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення.
Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.
Колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що 27.09.2023 провідним інженером ОЗЛ Петруком Л.Л. відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення № 003, у якому зафіксовано, що 16.09.2023 о 13:55 год. ОСОБА_1 вчинив незаконну порубку одного сухостійного (вивертень) дерева породи дуб діаметром пня 25 см у кв. 52 вид. 1 Лісничівського лісництва, об`єкт ПЗФ, що є порушенням ст. 65 КУпАП, ст. 69 ЛК України.
03.10.2023 провідним інженером ОЗЛ Петруком Л.Л. було розглянуто справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 65 КУпАП.
За наслідками проведеного розгляду провідним інженером ОЗЛ ОСОБА_2 винесено постанову № 003 від 03.10.2023 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 65 КУпАП та накладено штраф у розмірі 510 грн.
З аналізу вищевказаного вбачається, що ані протокол про адміністративне правопорушення, ані оскаржувана постанова, всупереч положенням ст. 283 КУпАП, не містять інформації про те, за якою саме частиною статті 65 КУпАП кваліфіковані дії позивача.
Наведене, в свою чергу, унеможливлює встановлення судом об`єктивної сторони, та як наслідок складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП.
Окрім того, як правильно встановив суд першої інстанції, у порушення вимог ст. 283 КУпАП, спірна постанова не містить також відомостей про дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення.
В контексті наведеного апеляційний суд звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого притягнуто до адміністративної відповідальності у вчинені кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.
Європейський суд з прав людини зазначає, що рівень певності, якого має досягти суддя за системою «внутрішнього переконання» чи системою «поза межами розумного сумніву», який є важливим для постановлення справедливого рішення, не повинен досягатися шляхом примусу до зізнання. Таким чином буде дотримано цілковитої поваги до презумпції невинуватості та статусу осіб, що притягуються до відповідальності, які є ключовими поняттями для демократичної концепції судового розгляду.
У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav. Russia», рішення від 30.05.2013, заява F 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява F 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).
Також, у рішенні по справі «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ зазначив, що, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).
Відповідно до положень ст. 62 Конституції України, всі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачить на її користь.
В межах розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд не має права в порушення принципу змагальності та диспозитивності, принципу рівності сторін, перебирати на себе функції обвинувачення та виправити недоліки протоколу та оскаржуваної постанови.
Відтак, враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що невідповідність спірної постанови ,як акта індивідуальної дії, вимогам закону, в даному випадку вимогам ст. 283 КУпАП, а також неможливість виправлення судом вищевказаного недоліку, свідчить про її протиправність.
За наведених обставин, на думку колегії суддів, суд першої інстанції правильно дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 та скасування оскаржуваної постанови.

Доводи апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що суд першої інстанції не врахував, що оскаржувана постанова є правомірною та такою, що підтверджується належними та допустимими доказами, а також не надав оцінку всім обставинам справи та доказам, які мають значення для її вирішення.
Вказані доводи апелянта, яким була дана оцінка в мотивувальній частині постанови, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.
Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.
Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 308, 309, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» на рішення Балтського районного суду Одеської області від 20.11.2023 у справі № 493/1641/23 – залишити без задоволення.
Рішення Балтського районного суду Одеської області від 20.11.2023 у справі № 493/1641/23 – залишити без змін.
          Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач 		О.І. Шляхтицький	
Судді	  	С.Д. Домусчі    Г.В. Семенюк